text:
komunikačních prostředků na dálku v souvislosti s uzavřením kupní smlouvy (náklady na internetové připojení, náklady na telefonní hovory) si hradí kupující sám, přičemž tyto náklady se neliší od základní sazby.
 4.1.Cenu zboží a případné náklady spojené s dodáním zboží dle kupní smlouvy může kupující uhradit prodávajícímu způsoby uvedenými na stránce: „Doprava a platba“.
 4.2.Společně s kupní cenou je kupující povinen zaplatit prodávajícímu také náklady spojené s dodáním zboží ve smluvené výši. Není-li uvedeno výslovně jinak, rozumí se dále kupní cenou i náklady spojené s dodáním zboží.
 4.3.Prodávající nepožaduje od kupujícího zálohu či jinou obdobnou platbu. Tímto není dotčeno ustanovení čl. 3.10 a čl. 4.6 obchodních podmínek ohledně povinnosti uhradit kupní cenu zboží předem.
 4.6.Prodávající je oprávněn, zejména v případě, že ze strany kupujícího nedojde k dodatečnému potvrzení objednávky (čl. 3.9), požadovat uhrazení celé kupní ceny ještě před odesláním zboží kupujícímu. Ustanovení § 2119 odst. 1 občanského zákoníku se nepoužije.
 4.8.Je-li to v obchodním styku obvyklé nebo je-li tak stanoveno obecně závaznými právními předpisy, vystaví prodávající ohledně plateb prováděných na základě kupní smlouvy kupujícímu fakturu. Prodávající není plátcem daně z přidané hodnoty. Fakturu vystaví prodávající kupujícímu po uhrazení ceny zboží a zašle jej v elektronické podobě na elektronickou adresu kupujícího.
 5.1.2.o dodávce zboží, které podléhá rychlé zkáze, jakož i zboží, které bylo po dodání nenávratně smíseno s jiným zbožím,
 5.1.3.o dodávce zboží v uzavřeném obalu, které kupující z obalu vyňal a z hygienických důvodů jej není možné vrátit.
 5.3.Odstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat elektronicky na adresu info@zinascoffee.cz nebo na adresu sídla prodávajícího. Podnikatel potvrdí spotřebiteli bez zbytečného odkladu v textové podobě jeho přijetí.
 6.5.Kupující je povinen objednané zboží převzít a zaplatit.
 6.6.Prodejce objednané zboží odesílá do 3 pracovních dnů, pokud u daného zboží neuvádí jinou lhůtu k dodání či jeho nedostupnost.
 8.6.Kupující bere na vědomí, že programové vybavení a další součásti tvořící webové rozhraní obchodu (včetně fotografií nabízeného zboží) jsou chráněny autorským právem. Kupující se zavazuje, že nebude vykonávat žádnou činnost, která by mohla jemu nebo třetím osobám umožnit neoprávněně zasahovat či neoprávněně užít programové vybavení nebo další součásti tvořící webové rozhraní obchodu.
 8.7.Kupující není oprávněn při využívání webového rozhraní obchodu používat mechanismy, programové vybavení nebo jiné postupy, které by mohly mít negativní vliv na provoz webového rozhraní obchodu. Webové rozhraní obchodu je možné užívat jen v rozsahu, který není na úkor práv ostatních zákazníků prodávajícího a který je v souladu s jeho určením.
 8.8.Kupující bere na vědomí, že prodávající nenese odpovědnost za chyby vzniklé v důsledku zásahů třetích osob do webového rozhraní obchodu nebo v důsledku jeho užití v rozporu s jeho určením.
 11.1.Smluvní strany můžou běžnou korespondenci vzájemně doručovat prostřednictvím elektronické pošty, a to na adresu elektronické pošty uvedenou v uživatelském účtu kupujícího či uvedenou kupujícím v objednávce, resp. na adresu uvedenou na webové stránce prodávajícího.
 12.4.Kontaktní údaje prodávajícího: adresa pro doručování Březnická 545, Liberec 8, 46008, adresa elektronické pošty info@zinascoffee.cz , telefon +420 777 199 986.
 12.5.Tyto obchodní podmínky jsou platné a účinné od 8. srpna 2017.
 V Liberci dne 8.8.2017


text:
22 Cdo 646/2009
 JUDr. Jiřího Spáčila, CSc., a soudců JUDr. Františka Baláka a JUDr. Marie Rezkové ve věci žalobce J. S., zastoupeného advokátem, proti žalovaným: 1) M. V., 2) J. V., 3) M. M., a 4) L. S., žalovaní 2), 3) a 4) zastoupeni žalovanou 1) jako obecnou zmocněnkyní, o vyklizení části pozemku, vedené u Okresního soudu Brno-venkov pod sp. zn. 11 C 159/98, o dovolání žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Brně ze dne 14. listopadu 2007, č. j. 16 Co 173/2006-208, takto:
 Rozsudek Krajského soudu v Brně ze dne 14. listopadu 2007, č. j. 16 Co 173/2006-208, se zrušuje a věc se vrací tomuto soudu k dalšímu řízení.
 Žalobce se domáhal, aby žalovaným byla uložena povinnost vyklidit jeho níže specifikovaný pozemek. Okresní soud Brno-venkov ( soud prvního stupně ) rozsudkem ze dne 26. července 2005, č. j. 11 C 159/98-175, uložil žalovaným povinnost vyklidit části parcel č. 550 a č. 549/1, zapsaných na LV 665 pro obec a k. ú. P.,
 u Katastrálního úřadu pro J. k., katastrální pracoviště B.-v., a to ve výměře 79 m2, označených na geometrickém plánu pro rozdělení pozemků ze dne
 23. 2. 2001, vypracovaný Ing. M. D., parcela č. 550/4 a vyklizenou část parcel č. 550 a 549/1 a označenou jako parcelu č. 550/4, o výměře 79 m2, předat žalobci do jednoho měsíce od právní moci rozsudku , a dále rozhodl o povinnosti žalovaných zaplatit náklady řízení.
 V dané věci byl sporný průběh hranice mezi pozemky účastníků. Soud prvního stupně zjistil, že nemovitosti žalobce, uvedené v listu vlastnictví č. 30 v tamním katastrálním území, sousedí s nemovitostmi žalovaných zapsaných na listu vlastnictví
 č. 665. Na základě provedeného dokazování konstatoval, že pozemky žalovaných svou částí o výměře 79 m2 skutečně zasahují do části pozemků žalobce . Proto podle § 126 odst. 1 občanského zákoníku ( ObčZ ) žalobě vyhověl a rozhodl o nákladech řízení.
 Krajský soud v Brně jako soud odvolací k odvolání žalovaných rozsudkem ze dne 14. listopadu 2007, č. j. 16 Co 173/2006-208, změnil rozsudek soudu prvního stupně tak, že žalobu zamítl a rozhodl o náhradě nákladů řízení.
 Odvolací soud konstatoval, že základním předpokladem vyhovění tzv. vlastnické žalobě je zjištění, že žalobci vlastnické právo svědčí. O stavu vlastnických práv k nemovitostem dávají závazný přehled zápisy v katastru nemovitostí; z listu vlastnictví č. 665 plyne, že vlastníky pozemků č. 550 a 549/1 jsou žalovaní. Dále uvedl, že otázku vlastnického práva k nemovitostem nelze řešit jako otázku předběžnou, odlišně od zápisu v katastru nemovitostí, a to z důvodu právní jistoty. Soud prvního stupně sice provedl dokazování k objasnění sporné otázky průběhu hranic, ale věc nesprávně právně posoudil, pokud žalobci jako osobě, která není v katastru zapsána jako vlastník, přiznal právo na vyklizení části pozemku. Nebylo ani prokázáno, zda a jakým způsobem žalovaní dotčenou část pozemku užívají a co z něho mají vyklidit. Navíc shledal rozsudek soudu prvního stupně nevykonatelným, neboť výrokem je odkazováno na geometrický plán, který však výslovně nebyl učiněn součástí rozsudku .
 Proti rozsudku odvolacího soudu podává žalobce dovolání, ve kterém uplatňuje

type: other


text:
dovolací důvod uvedený v § 241a odst. 2 písm. b) občanského soudního řádu ( OSŘ ). Konstatuje, že odvolací soud zaujal stanovisko, že předpokladem vlastnické žaloby je to, že žalobci svědčí vlastnické právo a že v daném případě tomu tak není, přičemž zřejmě vyšel ze zakreslení hranic, které bylo provedeno při schvalovacím řízení tvorby nového mapového díla. Namítá, že vědom si této skutečnosti žádal provedení opravy v katastru nemovitostí; byl však odkázán na soud. Dále zmiňuje znalecký posudek, z něhož plyne, že jeho podpis, kterým měl schválit průběh hranice, a tak darovat žalobcům část svého pozemku, byl zfalšován. Shrnul, že takto nastala situace, kdy za stavu, že někdo užívá jeho vlastnictví neoprávněně , jej katastrální úřad odkazuje na soud, který však tvrdí, že vlastnickou žalobu podat nemůže, neboť není (podle stavu katastru) vlastníkem. S tímto závěrem nesouhlasí, stejně jako s tvrzením, že nebylo zjištěno, co má být vyklizeno , a že je žaloba neurčitá. Dále namítá, že není jeho chybou, že soud prvního stupně neučinil geometrický plán součástí rozsudku; to ostatně nebylo ani třeba, neboť katastrální úřad tento plán schválil a v případě pravomocného rozsudku by podle něho byly provedeny příslušné změny. Navrhuje, aby dovolací soud zrušil dovoláním napadený rozsudek odvolacího soudu a věc tomuto soudu vrátil k dalšímu řízení.
 Žalovaní ve vyjádření k dovolání odkazují na rozhodnutí odvolacího soudu, které pokládají za správné. Uvádějí, že mají svoje pozemky v terénu geometricky vyměřeny. Odvolatel má k dispozici část pozemků druhého souseda, J. Š., a na svých právech není nikterak krácen. K závěrům grafologa namítají, že ten zkoumal písmo žalobce, nikoliv však jeho manželky, která s největší pravděpodobností mohla za svého manžela schválení průběhu hranic podepsat. Navrhují, aby dovolací soud dovolání žalobce zamítl.
 Nejvyšší soud po zjištění, že dovolání je přípustné podle § 237 odst. 1 písm. a) OSŘ, že jsou (podle obsahu dovolání) uplatněny dovolací důvody upravené v § 241a odst. 2 písm. a) a b) OSŘ a že jsou splněny i další náležitosti dovolání a podmínky dovolacího řízení (zejména § 240 odst. 1, § 241 OSŘ), napadené rozhodnutí přezkoumal a zjistil, že dovolání je důvodné.
 Odvolací soud vyšel z právního názoru, že stav katastru nemovitostí je pro soud v řízení o ochraně vlastnického práva závazný. Tento názor však není v souladu ani se zákonem, ani s ustálenou soudní praxí. Jako vlastník nemovitosti může být v katastru nemovitostí zapsána i osoba, které vlastnické právo nesvědčí, např. proto, že je vydržel někdo jiný, nebo proto, že smlouva, o kterou se vklad do katastru nemovitosti opíral, byla neplatná apod. K nesouladu mezi stavem katastru a skutečným vlastnictvím může dojít i v důsledku nesrovnalostí v katastru. Nejvyšší soud vyslovil, že obnova katastrálního operátu nemá vliv na hmotně právní vztahy k nemovitostem a nemůže měnit vlastnictví k nim (R 15/2006 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek).
 Tradičně je též připouštěna žaloba na určení vlastnického práva podaná někým, kdo v katastru nemovitostí zapsán není, proti knihovnímu vlastníkovi. V rozhodnutí publikovaném jako R 58/1998 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek, se uvádí: Naléhavý právní zájem na určení, zda


text:
tu právní vztah nebo právo je či není, je dán zejména tam, kde by bez tohoto určení bylo ohroženo právo žalobce, nebo kde by se bez tohoto určení jeho právní postavení stalo nejistým; žaloba domáhající se určení podle ustanovení § 80 písm. c) OSŘ nemůže být zpravidla opodstatněna tam, kde lze žalovat o splnění povinnosti podle ustanovení § 80 písm. b/ OSŘ (srov. např. rozsudek uveřejněný pod č. 17/1972 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek). I v případě, kdy lze žalovat o splnění povinnosti, může být naléhavý právní zájem na určení dán tehdy, jestliže se tím vytvoří pevný právní základ pro právní vztahy mezi účastníky a předejde se tak případným dalším žalobám o plnění nebo jestliže žaloba o splnění povinnosti neřeší nebo nemůže řešit celý obsah nebo dosah sporného právního vztahu nebo práva. Domáhá-li se žalobce určení, že je vlastníkem nemovitosti, u níž je v katastru nemovitostí veden jako vlastník někdo jiný, má (ve vztahu k této osobě) nepochybně naléhavý právní zájem na požadovaném určení. S přihlédnutím k významu zápisu vlastnického práva v katastru nemovitostí (výpis z katastru nemovitostí slouží jako průkaz vlastnického práva) a k jeho právním účinkům (srov. např. § 11 zákona č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů) je odůvodněn závěr, že právní postavení žalobce je za této situace nejisté a že bez požadovaného určení by jeho právo mohlo být i ohroženo. Protože soudní rozhodnutí o určení vlastnického práva k nemovitosti je podkladem pro provedení změny v zápisu v katastru nemovitostí (srov. § 7 zákona č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů), je žaloba o určení vlastnického práva způsobilým právním prostředkem k odstranění nejistoty o skutečných právních vztazích mezi účastníky .
 V rozsudku ze dne 5. září 2000, sp. zn. 22 Cdo 389/99, publikovaném v Právních rozhledech č. 3/2001, Nejvyšší soud konstatoval: Uplatnění nároků vlastníka u soudu nemůže bránit skutečnost, že jako vlastník je v katastru nemovitostí zapsána jiná osoba než on. Vlastnické právo k nemovitosti, která se zapisuje do katastru nemovitostí, nelze sice bez vkladu do katastru převést, avšak existence tohoto práva není na údajích katastru závislá. To ostatně vyplývá i z § 11 zákona č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů, podle něhož ten, kdo vychází ze zápisu v katastru učiněného po 1. lednu 1993, je v dobré víře, že stav katastru odpovídá skutečnému stavu věci, ledaže musel vědět, že stav zápisů v katastru neodpovídá skutečnosti. Pokud by zákon nepředpokládal, že může být rozdíl mezi skutečným právním stavem a jeho zápisem v katastru nemovitostí, postrádalo by uvedené ustanovení smysl. V platném právu pak není princip tzv. materiální publicity zápisů v katastru proveden tak, aby v některých případech skutečný vlastník musel ustoupit tomu, kdo nabyl pozemek od osoby, která byla v pozemkové knize jako vlastník zapsána, ač jím ve skutečnosti nebyla (tzv. vlastník knihovní), jak tomu bylo do nabytí účinnosti ObčZ z roku 1950. Platné právo též nezná žalobu na


text:
výmaz vkladu; neexistenci této žaloby nelze nahrazovat žalobou na určení vlastnictví
 k nemovitosti ve stejné anebo obdobné funkci, jakou měla žaloba výmazná podle právních předpisů, platných do roku 1950. Podle současného právního stavu tedy
 v případě rozporu mezi právním stavem evidovaným v katastru nemovitostí a stavem skutečným musí soud vycházet ze skutečného stavu; přitom je oprávněn posuzovat jako předběžné otázky, zda smlouva, na jejímž základě došlo ke vkladu práva, je platná, zda došlo k platnému odstoupení od smlouvy nebo ke vznesení námitky relativní neplatnosti, popřípadě k jiným skutečnostem, které mají za následek nesoulad mezi stavem katastru a skutečným stavem .
 Z uvedeného je zřejmé, že skutečnost, že v katastru nemovitostí jsou jako vlastníci parcely zapsáni žalovaní, nevylučuje vlastnické právo žalobce, který se může domáhat ochrany i žalobou na její vyklizení. Rozhodnutí odvolacího soudu, který vyšel z jiného právního názoru, tak spočívá na nesprávném právním posouzení věci ve smyslu § 241a odst. 2 písm. b) OSŘ.
 Odvolací soud zamítnutí žaloby odůvodnil též tím, že nebylo zjištěno, zda
 a jakým způsobem žalovaní dotčenou část pozemku užívají a co z něho tedy mají vyklidit . Žaloba na vyklizení pozemku je podle zavedené soudní praxe i žalobou na vydání držby, a k jejímu úspěchu tedy není bezpodmínečně nutné, aby žalovaní měli na pozemku věci, které by bylo nutno odstranit; pro úspěch takové žaloby postačí, že pozemek užívají (byť i např. jen k rekreaci nebo k sečení trávy). Soud prvního stupně v odůvodnění rozsudku sice neuvedl, že žalovaní sporný pozemek užívají, žalovaní ovšem užívání nijak nepopírali a ohledně této skutečnosti nebyl mezi účastníky výslovný rozpor.
 V občanském soudním řízení se uplatňuje zásada předvídatelnosti rozhodnutí. Odvolací soud, který potvrdil rozsudek soudu prvního stupně z jiného důvodu, než byl důvod zamítnutí žaloby soudem prvního stupně, aniž by před vydáním potvrzujícího rozsudku seznámil účastníky řízení se svým právním názorem odlišným od právního názoru soudu prvního stupně, a neumožnil jim se k němu vyjádřit, v podstatě porušil zásadu dvojinstančnosti řízení, a tím ve svých důsledcích zasáhl do práva na spravedlivý proces ve smyslu čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny základních práv a svobod (Nález Ústavního soudu ze dne 21. ledna 2003 sp. zn. II. ÚS 523/02); to platí tím spíše, pokud odvolací soud změní rozsudek soudu prvního stupně z důvodů pro účastníka nepředvídatelných. Pokud měl odvolací soud zato, že otázka užívání pozemku je sporná a nebyla náležitě objasněna, měl učinit na účastníky dotaz a případně se zabývat tím, zda byla v řízení náležitě splněna poučovací povinnost soudu (§ 118a OSŘ). Takto však odvolací soud nepostupoval; řízení je proto postiženo vadou, která mohla mít za následek nesprávné rozhodnutí ve věci ve smyslu § 241a odst. 2 písm. a) OSŘ.
 Odvolací soud poukázal na údajnou nevykonatelnost rozsudku soudu prvního stupně spočívající v tom, že výrok odkazuje na geometrický plán, který není nedílnou součástí rozsudku. Součástí rozsudku však mohl učinit geometrický plán odvolací soud, a to i bez návrhu (k tomu srov. např. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 20. srpna 2003, sp. zn. 21 Cdo 909/2003, publikované v


text:
SMĚRNICE RADY 95/18/ES Z 19. ČERVNA 1995 O POSKYTOVÁNÍ LICENCÍ ŽELEZNIČNÍM PODNIKŮM - PDF
 Download "SMĚRNICE RADY 95/18/ES Z 19. ČERVNA 1995 O POSKYTOVÁNÍ LICENCÍ ŽELEZNIČNÍM PODNIKŮM"
 1 Rada EU se zřetelem na SMĚRNICE RADY 95/18/ES Z 19. ČERVNA 1995 O POSKYTOVÁNÍ LICENCÍ ŽELEZNIČNÍM PODNIKŮM - Smlouvu o ustavení ES, zejména čl. 75 1), - návrh Komise, - názor Hospodářského a sociálního výboru, - v souladu s postupem stanoveným v čl ) c/ Smlouvy o ustavení ES protože - vnitřní trh představuje oblast bez vnitřních hranic s volným pohybem zboží, osob, služeb a kapitálu, - uplatnění principu svobody poskytování služeb vyžaduje vzít v úvahu specifické charakteristiky sektoru, - Směrnice Rady 91/440/EHS z 29. července 1991 o rozvoji železnic Společnosti poskytuje určitá práva přístupu k mezinárodní železniční dopravě pro železniční podniky a mezinárodní seskupení železničních podniků; - aby se zajistila práva přístupu k železniční infrastruktuře v rámci Společenství na jednotném a nediskriminačním základě, je vhodné zavést licence pro železniční podniky, poskytující služby zmíněné v čl. 10 směrnice Rady 91/440/EHS; - je vhodné zachovat rozsah směrnice 91/440/EHS včetně výjimek pro regionální, městskou a předměstskou dopravu a mělo by se upřesnit, aby dopravní činnosti ve formě kyvadlové dopravy Eurotunelem byly také vyloučeny z uplatnění této směrnice; 1) Čl.75 Římské smlouvy: Stanoví se podmínky a postupy pro mezinárodní dopravu a usazování podniků z jiných členských států, při respektování životní úrovně, zaměstnanosti a využití kapacit v regionech 2) Čl.189 Maastrichtské smlouvy Kde je ve smlouvě o ustavení odkaz na přijetí nějakého zákona, uplatní se následující postup: a/ Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou rozhodne a přijme po získání názoru Evropského parlamentu společné stanovisko. b/ Společné stanovisko Rady se sdělí Evropskému parlamentu. Rada a Komise plně informují Evropský parlament o důvodech, které vedly Radu k přijetí společného stanoviska a také o postoji Komise. Když Evropský parlament do tří měsíců po tomto sdělení přijme společné stanovisko nebo by nepřijal v tomto období rozhodnutí, Rada definitivně přijme příslušný akt v souladu se společným stanoviskem.
 2 c/ Evropský parlament může do tří měsíců zmíněných v pododstavci b/ absolutní většinou členů navrhnout doplněk k stanovisku Rady. Evropský parlament také může stejnou většinou odmítnout společné stanovisko Rady. Výsledky předloží Radě a Komisi Jestliže Evropský parlament odmítne společné stanovisko Rady, Rada musí v druhém čtení rozhodnout o aktu jednomyslně. d/ Komise do jednoho měsíce přezkoumá návrh, na jehož základě přijala Rada společné stanovisko, vzetím v úvahu doplňků navržených Evropským parlamentem. Komise předloží současně Radě svůj přezkoumaný návrh, doplňky Evropského parlamentu, které nepřijala a vyjádří k nim svůj názor. Rada může přijmout tyto doplňky jednomyslně. e/ Rada přijme návrh přehodnocený Komisí.kvalifikovanou většinou. K doplnění návrhu Komise Radou se vyžaduje jednomyslné přijetí. f/ V případech podle pododstavců c/, d/ a e/ se žádá Rada rozhodnout do tří měsíců. Nepřijme-li rozhodnutí v tomto období, návrh Komise se pokládá za nepřijatý.. g/ Lhůty zmíněné v pododstavci b/ a f/ se mohou prodloužit nejvýše o jeden měsíc společnou dohodou mezi Radou a Evropským parlamentem. - licence vydaná členským státem by měla být v souladu s tím uznána


text:
za platnou v celém Společenství; - podmínky Společenství pro přístup k železniční infrastruktuře nebo tranzitu po ní budou upraveny jinými ustanoveními práva Společenství, - se zřetelem na zásadu subsidiarity a k zajištění potřebné jednotnosti a průhlednosti je vhodné, aby Společenství položilo hrubé obrysy takového licenčního systému, ponechávaje na členských státech odpovědnost za poskytování a spravování licencí; - aby se zajistily spolehlivé a přiměřené služby, je nutné, aby železniční podniky kdykoliv plnily určité požadavky na dobrou pověst, finanční způsobilost a profesionální způsobilost; - k ochraně zákazníků a třetích stran je důležité zajistit, aby byly železniční podniky dostatečně pojištěny nebo měly ekvivalentní systém zajištění závazků z rizik; - v této souvislosti je také zapotřebí zabývat se zrušením nebo odebráním licencí a poskytnutím dočasných licencí; - podmínky Společenství pro přístup nebo tranzit cestou železniční infrastruktury se budou řídit jinými ustanoveními práva Společenství; - v této souvislosti by se mělo také projednat odebrání a zrušení licencí a poskytnutí dočasných licencí; - po železničním podniku se také bude požadovat, aby byl v souladu s pravidly států a Společenství pro poskytování železničních služeb, uplatněných nediskriminačním způsobem, zaměřených k zabezpečení toho, že může provádět svoji činnost v plné bezpečnosti na jednotlivých traťových úsecích; - aby se zajistil efektivní provoz mezinárodní železniční dopravy, je nutné, aby železniční podniky respektovaly dohody platné na tomto poli; - posléze postupy pro udělování provozních licencí železničním podnikům by měly vyjádřit obecný požadavek na průhlednost a nediskriminaci, přijala tuto směrnici: 1
 3 SEKCE I Cíle a rozsah Článek 1 1. Tato směrnice se týká kritérií uplatněných členským státem na vydávání, obnovu nebo doplnění licencí, zamýšlených pro železniční podniky, které jsou nebo budou ustaveny ve Společenství, aby poskytovaly služby zmíněné v čl. 10 směrnice 91/440/EHS za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Železniční podniky, jejichž činnosti jsou omezeny na provozování městské, předměstské nebo regionální dopravy, se z platnosti této směrnice vyloučí. Železniční podniky a mezinárodní seskupení, jejichž činnost je omezena na poskytování kyvadlové dopravy při přepravě vozidel Eurotunelem, budou z působnosti této směrnice také vyloučeny. 3. Licence bude platit na území Společenství. Pro účely této směrnice: Článek 2 a/ "železniční podnik" znamená jakýkoliv soukromý nebo veřejný podnik, jehož hlavní činností (podnikáním) je poskytování služeb železniční nákladní nebo osobní dopravy s podmínkou, že si takový podnik musí zajistit trakci; b/ "licence" znamená povolení udělené členským státem podniku, který je svojí kapacitou uznán za železniční podnik. Tato kapacita může být omezena na poskytování specifických typů služeb; c/ "licenční orgán" znamená orgán pověřený členským státem k udělování licencí; d/ "městské a příměstské služby" znamená dopravní služby provozované k uspokojování dopravních potřeb městského centra nebo aglomerace a okolních oblastí;. "regionální služby" znamená dopravní služby provozované k uspokojování dopravních potřeb regionu. Článek 3 Každý členský stát jmenuje orgán odpovědný za udělování licencí a plnění závazků podle této směrnice. SEKCE II Licence Článek 4 1. Železniční podnik má právo požádat o provozní licenci ve státě, kde je ustaven. 2. Členské státy neudělí licence nebo neprodlouží jejich platnost, nejsou-li plněny požadavky této směrnice. 3. Železniční podnik, který splňuje požadavky podle této


text:
směrnice, je oprávněn obdržet licenci. 4. Žádnému železničnímu podniku se nepovolí poskytovat služby železniční dopravy podle této směrnice, pokud nedostal příslušnou licenci pro služby, které se mají poskytovat. 2
 4 Avšak licence sama o sobě neopravňuje držitele k přístupu k železniční infrastruktuře. Článek 5 1. Železniční podnik musí být s to prokázat orgánům příslušného členského státu, udělujícím licence, před počátkem své činností, že bude kdykoliv schopen uspokojit požadavky dobré pověsti, finanční způsobilosti, profesionální kompetentnosti a pokrýt civilní závazky uvedené v článcích 6 až Pro účely podle odstavce 1 poskytne každý žadatel všechny relevantní informace. Článek 6 Členské státy stanoví podmínky, za nichž se plní požadavek na dobrou pověst, aby se zajistilo, že žádající železniční podnik nebo osoby pověřené jeho řízením: - nebyly odsouzeny za vážné kriminální delikty, včetně deliktů obchodní povahy, - nevyhlásily bankrot, - nebyly odsouzeny za vážná narušení legislativy uplatněné v dopravě, - nebyly odsouzeny za vážné nebo opakované nedostatky v plnění sociálních nebo pracovně právních závazků, včetně závazků z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví. Článek 7 1. Požadavky vztahující se k finanční způsobilosti se splní, když může žádající železniční podnik prokázat, že bude schopen dostát svým současným a potenciálním závazkům, vzniklým za realistických předpokladů, v období 12 měsíců. 2. Pro účely odstavce 1 poskytne každý žadatel nejméně podrobnosti přílohy uvedené v sekci I přílohy. Článek 8 1. Požadavky vztahující se k profesionální způsobilosti se splní, když: a/ žádající železniční podnik má nebo bude mít organizaci řízení, která má znalosti a(nebo) nezbytné zkušenosti k provádění bezpečného a spolehlivého provozního řízení a dozoru na operace typu upřesněného v licenci; b/ jeho personál, zodpovědný za bezpečnost, zejména strojvedoucí, jsou plně kvalifikováni v oblasti své aktivity a c/ jeho personál, vozidlový park a organizace mohou zajistit vysokou úroveň bezpečnosti poskytovaných služeb. 2. Pro účely podle odstavce 1 uvede každý žadatel nejméně podrobnosti uvedené v sekci II přílohy. 3. Provede se vhodná písemná zkouška o splnění kvalifikačních požadavků. Článek 9 Železniční podnik bude přiměřeně pojištěn nebo bude mít obdobné uspořádání pro krytí svých závazků v případě nehod, zejména pokud jde o cestující, zavazadla, zboží, poštu a třetí strany. SEKCE III Platnost licence 3
 5 Článek Licence bude platit tak dlouho, dokud bude drážní podnik plnit závazky stanovené v této směrnici. Orgán udělující licence může však rozhodnout o pravidelném přehodnocování každých pět let. 2. Do samotné licence lze začlenit specifická ustanovení, týkající se odejmutí nebo odvolání licence. Článek Jsou-li vážné pochybnosti o souladu požadavků této směrnice a zejména čl. 5 v železničním podniku s licencí, mohou licenční orgány kdykoli přezkoušet, zda je železniční podnik v souladu s těmito požadavky. Kde se licenční orgán ujistí, že železniční podnik nadále neplní požadavky této směrnice, zejména článku 5, odebere nebo pozastaví licenci. 2. Kde je licenční orgán členského státu přesvědčen, že tu jsou vážné pochyby, týkající se plnění požadavků stanovených touto směrnicí ze strany železničního podniku s licencí vydanou licenčním orgánem jiného členského státu, bude jej o tom bezodkladně informovat. 3. Nehledě na ustanovení odstavce 1, kde je licence odňata nebo zrušena z důvodů nesouladu s


text:
požadavkem na finanční postavení, může licenční orgán udělit dočasnou licenci s podmínkou reorganizace železničního podniku, pokud se neriskuje bezpečnost. Dočasná licence bude platit nejvýše 6 měsíců od data vydání. 4. Kde železniční podnik přerušil provoz na šest měsíců nebo nezahájil provoz do 6 měsíců po udělení licence, licenční orgán může rozhodnout, že se licence znovu předloží k schválení nebo se zruší. Pokud jde o počátek činnosti, může železniční podnik požadovat s ohledem na specifickou povahu služeb o delší lhůtu. 5. V případě změny týkající se právní situace podniku a zejména v případě fúze nebo převzetí může licenční orgán rozhodnout o znovupředložení licence ke schválení. Příslušný železniční podnik může pokračovat v provozu, pokud licenční orgán nezjistí, že je narušena bezpečnost; v tomto případě jsou důvody pro takové rozhodnutí dány. 6. Kde železniční podnik zamýšlí významně změnit nebo rozšiřovat své činnosti, provozní licence se v souladu s tím upraví. 7. Železničnímu podniku, proti němuž se vede konkurzní nebo obdobné řízení, nezachová licenční orgán licenci, pokud není přesvědčen, že tu není realistická vyhlídka na uspokojivou finanční restrukturalizaci v přijatelném časovém období. 8. Kde licenční orgán odňal, revokoval nebo doplnil licenci, bude o tom příslušný členský stát neprodleně informovat Komisi. Komise informuje bezodkladně ostatní členské státy. Článek 12 Navíc k požadavkům této směrnice bude železniční podnik také respektovat ta ustanovení zákonů států, která jsou slučitelná s právem Společenství a jsou uplatněna nediskriminačním způsobem, zejména: - specifické technické a provozní požadavky železničních služeb, - bezpečnostní požadavky na personál, vozidla a vnitřní organizaci podniku, - ustanovení o zdraví, bezpečnosti, sociálních podmínkách a právech pracujících a zákazníků. 4
 6 Článek 13 Železniční podniky budou respektovat dohody, vztahující se na mezinárodní železniční přepravu, platné v členských státech, kde udržují provoz. SEKCE IV Přechodná ustanovení Článek 14 Železničním podnikům provozujícím železniční dopravu se poskytne přechodné období dvanácti měsíců jako mezní lhůta transpozice zmíněné v článku 16(2) k uvedení do souladu s touto směrnicí. Přechodné období se nebude týkat žádných ustanovení, která by se mohla dotknout bezpečnosti drážního provozu. SEKCE V Závěrečná ustanovení Článek Postupy udělování licencí zveřejní příslušný členský stát a bude o nich informovat Komisi. 2. Licenční orgán přijme rozhodnutí o uplatnění co nejdříve, avšak nejpozději tři měsíce po získání všech potřebných informací, zejména podrobností zmíněných v příloze k této směrnici, přičemž vezme v úvahu všechny dostupné informace. Rozhodnutí se sdělí žádajícímu železničnímu podniku. Při odmítnutí je nutno uvést důvod. 3. Členské státy přijmou opatření nutná k zajištění možnosti soudního přezkoumání rozhodnutí licenčního orgánu. Článek Komise předloží dva roky po uplatnění této směrnice Radě zprávu o realizaci, doprovázenou v případě potřeby návrhy na následnou akci Společenství, se zvláštním zřetelem na možnost rozšíření uplatnění této směrnice. 2. Členské státy přijmou zákony, nařízení a správní ustanovení, nezbytná pro uvedení do souladu s touto směrnicí. Budou o tom neprodleně informovat Komisi. 3. Když členské státy přijmou tato ustanovení, budou obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo budou provázena odkazem při jejich oficiálním uveřejnění. Způsoby odkazu stanoví členské státy. Článek 17 Tato směrnice nabývá účinnosti k datu zveřejnění v "Official Journal of the


text:
European Communities". Tato směrnice je určena členským státům. Článek 18 5
 7 PŘÍLOHA I. Podrobné údaje zmíněné v článku 7(2) 1. Finanční postavení (způsobilost, podmínky) se ověří na základě ročních účtů podniků, nebo v případě podniku - žadatele, který je předložit nemůže, účetní rozvahy (výsledovky). Podrobné informace se musejí týkat zejména těchto aspektů: (a) dostupných prostředků včetně stavu bankovního účtu, provizí za úvěry, úvěrů; (b) prostředků a aktiv dostupných jako záruky (c) provozního kapitálu; (d) příslušných nákladů včetně nákladů z plateb za nákup vozidel, pozemků, budov, zařízení a vozidlového parku; (e) poplatků z aktiv podniku. 2. Žadatel není finančně způsobilý, zejména jestliže dluží významné nedoplatky daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení, plynoucí z činnosti podniku. 3. Orgán může zejména požadovat předložení zprávy o auditu a vhodných dokladů od bank, veřejných spořitelen, účetních nebo auditorů. Tyto doklady musejí zahrnovat informace týkající se věcí zmíněných v odstavci 1. II. Podrobné údaje zmíněné v článku 8(2) l. Podrobné údaje o vozidlech a jejich údržbě, zejména pokud jde o normy bezpečnosti. 2. Podrobné údaje o kvalifikaci personálu odpovědného za bezpečnost a podrobnosti o školení pracovníků. Zdroj: MDS 6
 EVROPSKÝ PARLAMENT ***II POSTOJ EVROPSKÉHO PARLAMENTU. Konsolidovaný legislativní dokument EP-PE_TC2-COD(2004)0048
 EVROPSKÝ PARLAMENT 2004 2009 Konsolidovaný legislativní dokument 18.1.2007 EP-PE_TC2-COD(2004)0048 ***II POSTOJ EVROPSKÉHO PARLAMENTU přijatý ve druhém čtení dne 18. ledna 2007 k přijetí směrnice Evropského


text:
vloženo 03.09.2009 13:20:21
 Dobrý de, chtěla jsem Vás poprosit o radu ve věci odstoupení od darovací smlouvy. Mému manželovi zemřel dědeček, který vlastnil 1/2 nemovitosti. Jedná se o dům a zahradu. Druhou polovinu nemovitosti vlastnila babička, která je na živu. Vše se převádělo na manželova tatínka ( jak 1/2 dědictvím po dědeškovi, tak 1/2 darovací smlouvou od babičky), takže se stal tchán výlučným vlastníkem nemovitosti. Prošlo to již katastrálním úřadem, zapsáno to bylo asi před 14 dny. Tchán chce celou nemovitost darovat mému namželovi, jenže máme problém skrz daně. Z darovaného podílu od babičky by musel tchám teď platit daň z příjmu pokud by to na manžela převedl do dvou let od nabytí nemovitosti nebo do 5 let nabytí nemovitosti dle podmínek trv. byliště. Chci se zeptat, zda může babička od darovací smlouvy odstoupit ( se souhlasem všech zúčastněných) a darovat 1/2 nemovitosti mému manželovi (svému vnukovi) nebo to není možné? Děkuji Dana
 k Vašemu dotazu ze dne 3. září 2009 ve věci odstoupení od darovací smlouvy sdělujeme:
 Problematiku darovací smlouvy upravuje občanský zákoník v § 628 a násl. (zákon č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Úprava se týká pravidel darování; není řešena „možnost odstoupení od darovací smlouvy“. Občanský zákoník upravuje pouze možnost domáhání se vrácení daru. Podle § 630 dárce se může domáhat vrácení daru, jestliže se obdarovaný chová k němu nebo k členům jeho rodiny tak, že tím hrubě porušuje dobré mravy.
 vloženo 21.09.2009 12:18:56
 Dobrý den,prosila bych o radu při koupi staré nemovitosti,kterou chceme s přítelem koupit a vlastnit každý 1/2.Nyní ji chceme společně opravit,společně nést náklady na opravu a společně ji užívat.Nejsme manželé,žijeme spolu jako druh a družka.Každý máme ze svého původního manželství dvě děti.Jak lze ošetřit v kupní smlouvě,že v případě smrti jednoho z nás nechají dědici(tedy děti toho druhého) dožít v této nemovitosti a vypořádají si všichni 4 vše až po smrti nás obou? ( Po provedených úpravách zůstaneme bez prostředků a nebude možné dědice vyplatit). Děkuji za odpověď Hana
 k Vašemu dotazu ze dne 21. září 2009 v záležitosti možného dožití jednoho ze spoluvlastníků ve společně zakoupené nemovitosti v souvislosti s dědickým řízením sdělujeme:
 Nejvhodnějším řešením jak zajistit, aby jeden z Vás, pokud druhý zemře, mohl v nemovitosti, kterou jako podíloví spoluvlastníci zakoupíte a budete se v budoucnu podílet na její opravě a udržování, by bylo sepsat závěť. Tuto závěť musí sepsat každý z Vás samostatně, společná závěť by byla neplatná. Doporučujeme v této záležitosti využít služeb advokáta.
 vloženo 10.10.2009 17:57:02
 Poslanecká sněmovna přijala tak zvanou "chodníkovou novelu".Město rozhodlo,že bude cca 127,5 kilometrů chodníků rozděleno do čtyř skupin podle naléhavosti údržby. "Na chodnících v prvním pořadí důležitosti musí technické služby zahájit zmírnění závad ve schůdnosti do 12 hodin od spadu sněhu, ve druhé skupině do 36 hodin, ve třetí do 72 hodin a ve čtvrté – ručně - do 72 hodin. Dalších 159 kilometrů chodníků se v zimě udržovat nebude," .Je to správné rozhodnutí nebo se jedná o porušení zákonné normy? Pokud si vzpomínám, tak když za údržbu chodníků přilehlých k nemovitostem


text:
odpovídali jejich majitelé,byli ze strany magistrátu i pokutováni když nebyl chodník uklizen. Jan M.
 k Vašemu dotazu ze dne 12. října 2009, který se týká schůdnosti zasněžených a namrzlých chodníků, sdělujeme:
 Novelou zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích (novela zák. č. 97/2009 Sb.) byla sice stanovena obcím povinnost zajišťovat schůdnost chodníků, ale nikoliv absolutní. Podle § 27 odst. 5 cit.zák. obec (tj. též magistrát hl.m. Prahy) nezajišťuje schůdnost některých chodníků odstraňováním sněhu a náledí pro jejich malý dopravní význam. V těchto případech je povinností obce tyto úseky označit a svým nařízením je vymezit. Kromě uvedeného podle odst. 6 obec má stanovit nařízením rozsah, způsob a lhůty odstraňování závad a schůdnosti chodníků.
 Nařízení obce má podle zákona o obcích (zákon č. 128/2000 Sb. ve znění pozdějších předpisů), podle zákona o krajích (zákon č. 129/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů) a podle zákona o hl.m. Praze (zákon č. 131/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů) charakter obecně závazného právního předpisu.
 Jestliže magistrát hl.m. Prahy rozhoduje o tom, jak bude zajišťovat úklid sněhu a náledí na chodnících, tj. rozsah, způsob a lhůty odstraňování závad, je tato jeho působnost v mezích zákona o pozemních komunikacích i v mezích zákona o hl.m. Praze.
 vloženo 27.10.2009 11:20:46
 Dobrý den, prosím o radu ohledně převodu družstevního bytu do osobního vlastnictví.Bydlíme s manželem, který je plně invalidní v družstevním bytě a v letošním roce jsme požádali, tak jako naši sousedé o převod bytu do osobního vlastnictví. Družstvo nám ale odpovědělo, že máme doložit, že jsme o byt požádali podle zákona č. 74/1992 Sb. Žádnou písemnou nabídku od SBD jsme však nikdy neobrželi. Manžel tvrdí, že když jsme nepožádali v roce 1992 a později ani v promlčecí době pěti let o převod, tak že již na převod družstevního bytu do vlastnictví již nemáme nárok. Na členských schůzkách družstevníků nás ale předseda samosprávy opakovaně ujišťoval, že nemusíme o nic žádat, že převody bytů do vlastnictví nejsou možné do doby vyřešení vlastnictví stavebních parcel na kterých stojí náš dům. Děkuji za odpovědˇ. Anežka K.
 k Vašemu dotazu ze dne 27. října 2009, který se týká převodu družstevního bytu do osobního vlastnictví, sdělujeme:
 Předpokladem převedení družstevního bytu do osobního vlastnictví je vždy písemná výzva nájemce družstevního bytu adresovaná družstvu, nikoliv písemná nabídka SBD.
 Podle stávající právní úpravy (zák. č. 42/1992 Sb., o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech a zák. č. 72/1994 Sb., o vlastnictví bytů) byla dána nájemci družstevního bytu možnost požádat (písemná výzva) o převedení tohoto bytu do osobního vlastnictví v časově omezené lhůtě. V mnoha případech se tak ale nestalo.
 Novou právní úpravou, zákonem č. 345/2009 Sb., kterým se mění zákon o vlastnictví bytů, byla možnost vyzvat družstvo o převedení bytu do osobního vlastnictví časově prodloužena. Citovaný zákon je ze dne 9. září 2009 a nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2010. Podle čl. II tohoto zákona nebyla-li uzavřena smlouva podle § 23 odst. 2 zákona č. 72/1994 Sb., do 1. července 2010, lze právo na uzavření smlouvy podle § 23 odst. 2 a 3 zákona č.


text:
72/1994 Sb., uplatnit do 31. prosince 2020.
 Opakujeme, že podmínkou převedení družstevního bytu do osobního vlastnictví je vždy písemná výzva nájemce družstevního bytu adresovaná družstvu, nikoliv výzva družstva. Chráněno je zde právo nájemce bytu.
 Převod družstevního bytu do osobního vlastnictví není vázán na vypořádání majetkových vztahů k pozemku, na kterém dům stojí. Jedná se o samostatnou záležitost. Může se jednat o pozemek ve vlastnictví právnické nebo fyzické osoby, například též ve vlastnictví obce apod., pokud pozemek není ve vlastnictví SBD. Převod družstevního bytu do osobního vlastnictví může být bezplatný za předpokladu, že všechny závazky vůči družstvu jsou uhrazeny. Jinak tomu bude s pozemkem, může se např. jednak o bezplatný převod, pokud pozemek bude náležet státu, může se ale také jednat o úplatný převod pokud pozemek náleží např. obci nebo soukromé (právnické či fyzické) osobě.
 Přejeme Vám, aby se záležitost vyřešila k Vaší úplné spokojenosti.
 vloženo 31.12.2009 17:29:14
 Prateta mi darovala bezplatně družstevní práva k bytu. Podléhá tento převod zdanění?
 k Vašemu dotazu ze dne 4. ledna 2010, který se týká bezplatného darování družstevního práva k bytu, sdělujeme:
 Vlastnictví družstevního bytu náleží bytovému družstvu. Nájemcem družstevního bytu je člen družstva. Podle odst. 3) § 42 zákona č. 176/1990 Sb., o bytovém, spotřebním, výrobním a jiném družstevnictví člen může dohodou převést svá členská práva a povinnosti na příbuzné v řadě přímé, sourozence, manžela, bývalého manžela a na jiné osoby blízké, které s ním žijí ve společné domácnosti; převod členských práv a povinností na jiné osoby upravují stanovy příslušného družstva.
 Ve Vašem případě by zřejmě mělo jít o převod členských práv a povinností podle stanov družstva, nikoliv o bezplatné darování. Obraťte se proto na představenstvo bytového družstva.
 JUDr. Zdenka Biedermannová 8. ledna 2010


text:
M a g i s t r á t m s t a P r o s t j o v a - Stavební Předpisy
 nám. T. G. Masar yka 130/14, 796 01 Prostěj ov
 Stavební úřad Magistr átu města Prostěj ova
 Prostějov, dne 18.12.2013
 SpZn.: SÚ/2628/2013-Ing.Koš
 Č.j.: PVMU 156224/2013 61
 Oprávněná úřední osoba pro vyřízení: Ing. Jan Košťál, tel. 582329153
 Oprávněná úřední osoba pro podepisování: Ing. Jan Košťál
 Obec Vřesovice, Vřesovice 41, 798 09 Vřesovice
 (dále jen "žadatel") dne 18.12.2013 podala návrh na uzavření veřejnoprávní smlouvy, která nahrazuje
 územní rozhodnutí o umístění stavby podle § 79 a 92 stavebního zákona a stavební povolení dle § 115
 stavebního zákona na stavbu:
 "Středisko ekologické výchovy Vřesůvka"
 na pozemcích parc. č. 1/10, 1/20, 1/21 v katastrálním území Vřesovice u Prostějova.
 Samostatně stojící přízemní nepodsklepený objekt se sedlovou střechou. Připojení na rozvod NN bude ze
 sousedního objektu.
 Stavební úřad Magistrátu města Prostějova, jako stavební úřad příslušný podle § 13 zákona č. 183/2006
 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále jen
 "stavební zákon"), podle § 78a odst. 3 stavebního zákona
 informuje o podání návrhu
 Magistrátu města Prostějova
 Obec Vřesovice, IDDS: 9tpashv
 R/SÚ
 Pro Magistrátu města Prostějova
 Tato informace musí být vyvěšena po dobu 8 dnů na úřední desce.
 Vyvěšeno dne: ............................
 Digitally signed by Martin Nosek DN: cn=Martin Nosek, c=CZ, o=Obec Bratkovice [IČ 00241971], ou=1, [email protected] Reason: Schvaluji tento dokument Date: 2016.02.09 09:58:20 +01'00'
 Stavební úřad Magistrátu města Prostějova, jako stavební úřad příslušný podle § 13 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále ...
 Bělička 415140000100 Bílá Voda 415090000100 Blata
 Povodí Moravy, s.p. Lesy ČR, s.p. Povodí Moravy, s.p. Lesy ČR, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Moravy, s.p. Povodí Mo...
 Vyrozumění o usnesení o určení lhůty
 Oprávněná úřední osoba pro vyřízení: Alena Pořízková, tel. 582 329 148 Oprávněná úřední osoba pro podepisování: Ing. Jan Košťál
 identifikace zvířat dostupné navíc zcela zdarma. Patří k nim třeba fotografická identifikační metoda rozpoznávání tváří, která se masově šíří mezi lidmi, odbornou veřejností i samotnými útulky: zce...
 Společné projednání návrhu změny č. 2 se uskuteční v kanceláři Magistrátu města Prostějova (3. patro přístavby radnice, dveře č. 405), nám. T.G.Masaryka 130/14, Prostějov dne 24. května 2012 v 900 ...
 COI0X00P6YYM - Česká obchodní inspekce


text:
Stanovisko č. 3/2016 - Evidence návštěvníků při vstupech do budov a kopírování dokladů: Úřad pro ochranu osobních údajů
 3_2016 [PDF, 275 kB]
 červenec 2016[1]
 1. Při záznamu a uchovávání osobních údajů v rámci zjišťování totožnosti osob vstupujících do některých budov nebo do určitých prostorů (dále jen „budovy“) dochází ke zpracování osobních údajů ve smyslu § 4 písm. e) zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů. Ten, kdo zajišťuje kontrolu vstupu do budovy, nabývá postavení správce osobních údajů, resp. zpracovatele, pokud tuto činnost vykonává na základě smlouvy pro jiný subjekt nebo subjekty, které např. v budově sídlí.
 2. Je nepochybné, že vlastník budovy má právo chránit svůj majetek a bezpečnost, a to způsobem, který je přiměřený charakteru dané budovy, s ním související mírou veřejné přístupnosti a dalším okolnostem[2]. Jiný režim platí pro budovy, které nejsou běžně určeny k návštěvám veřejností, jako je výrobní zařízení nebo obdobný provoz či kancelářská budova, a jiný pro ty, které jsou veřejnosti přístupné, jako je např. obchodní centrum, nádraží, budova obecního úřadu, polikliniky či restaurace. Úřad pro ochranu osobních údajů (dále jen „Úřad“) zastává názor, že v případech, kdy budova není určena k běžným návštěvám veřejnosti, je právem jejího vlastníka (resp. provozovatele nebo správce), s ohledem na odpovědnost za majetek, provoz a případně i zajištění bezpečnosti, požadovat, aby návštěvník uvedl jméno navštívené osoby (příp. číslo kanceláře) a poskytl své identifikační údaje v rozsahu jméno a příjmení. V případě pracovního jednání je důvodné vyžadovat i předložení služebního průkazu, jehož číslo včetně názvu vysílající instituce lze v této souvislosti taktéž zaznamenat. Pokud je návštěva vykonána mimo rámec pracovní či služební povinnosti, představuje takovýto doklad především občanský průkaz nebo cestovní doklad, případně i jiný, účelu návštěvy odpovídající dokument (např. předvolání), jehož číslo a druh lze opět v této souvislosti zaznamenat.
 3. Zpracování osobních údajů ve výše uvedeném rozsahu, a to za účelem následné identifikace návštěvníka pro případ mimořádné události přímo či nepřímo související s jeho pobytem v budově (např. majetková škoda nebo bezpečnostní incident), pak je v souladu se zákonem č.101/2000 Sb., neboť se bude jednat o zpracování osobních údajů nezbytné k ochraně práv správce, příjemce či jiné dotčené osoby. Takové zpracování lze provádět na základě zákonného zmocnění upraveného v § 5 odst. 2 písm. e) zákona č. 101/2000 Sb., tzn. i bez souhlasu dotčené osoby.[3]
 4. Možno podotknout, že šetření takové události by zpravidla prováděla Policie České republiky, jíž výše zmíněný rozsah údajů pro identifikaci a vyhledání fyzické osoby postačuje.
 5. Pokud však jsou od návštěvníků bez relevantního důvodu současně požadovány další osobní údaje, např. adresa bydliště atd., bude zřejmě již docházet k porušování povinnosti stanovené v § 5 odst. 1 písm. d) zákona č.101/2000 Sb., tj. povinnosti shromažďovat osobní údaje odpovídající pouze stanovenému účelu a v rozsahu nezbytném pro naplnění stanoveného účelu.
 6. Třeba zvláště zdůraznit, že o porušení posledně připomenutého ustanovení zákona č.101/2000 Sb. by se zásadně jednalo i v případě pořizování a uchovávání kopií nejrůznějších druhů osobních dokladů a jiných listin v držení fyzických osob. Tyto doklady totiž obsahují


text:
osobní údaje v rozsahu převyšujícím výše vymezený rámec (adresa bydliště, podpis držitele dokladu, rodinný stav atd.). V této souvislosti je také nutno připomenout obecný zákaz pořizování kopií občanského průkazu nebo cestovního dokladu zakotvený zákonem č. 328/1999 Sb., o občanských průkazech a zákonem č. 329/1999 Sb., o cestovních dokladech. Tento zákaz postihuje pořizování kopie jakýmikoli prostředky. Z uvedené zásady posledně uvedené zákony povolují pouze dvě výjimky, a to:
 a) v případě, že občan – držitel dokladu vyjádří souhlas s pořízením kopie, nebo
 b) v případě, že pořizování kopií je stanoveno zvláštním právním předpisem nebo mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána.
 7. Případný souhlas, který by splňoval podmínky ustanovení § 4 písm. n) zákona č. 101/2000 Sb., které obsahuje definici pojmu „souhlas subjektu údajů“, podle které se má jednat o „svobodný a vědomý projev vůle subjektu údajů, jehož obsahem je svolení subjektu údajů se zpracováním osobních údajů“ a § 5 odst. 4 zákona č. 101/2000 Sb., obsahujícího podmínky, které musí být při udělování souhlasu subjektu údajů dodrženy, je však nutno chápat a vykládat pouze v celém kontextu souboru práv a povinností správce podle zákona č.101/2000 Sb. Jinak řečeno, ani formálně správný souhlas s pořízením kopie identifikačního průkazu nemůže zhojit či legitimizovat porušení jiných pravidel pro zpracování osobních údajů, jako je především výše uvedená povinnost shromažďovat osobních údaje pouze v nezbytném rozsahu.
 8. Shromažďovat, ukládat, uchovávat či jakýmkoliv jiným způsobem zpracovávat strojově čitelné údaje vedené v občanském průkazu, popřípadě v kontaktním elektronickém čipu, je pak, dle § 15a odst. 3 zákona č. 328/1999 Sb., možné jedině na základě výslovného zákonného zmocnění.
 9. Z dalších povinností správce, který osobní údaje návštěvníků budovy zpracovává, je vhodné upozornit na povinnost zpracovávat osobní údaje pouze v souladu s účelem, ke kterému byly shromážděny. Legitimním účelem je v tomto případě ochrana majetku resp. jiných právem chráněných statků správce či dalších osob. Osobní údaje tak lze využívat pouze k tomuto účelu, typicky ve formě jejich předání orgánům činným v trestním řízení, a nelze je využívat k neslučitelným účelům, jako je třeba kontrola činnosti zaměstnanců vykonávajících práci v dané budově.
 10. Konečně nutno připomenout, že podle § 5 odst. 1 písm. e) zákona č.101/2000 Sb. lze osobní údaje návštěvníků budov uchovávat pouze po dobu, která je nezbytná k účelu jejich zpracování. V uvedeném případě jde obvykle o dobu maximálně několika týdnů, po jejímž uplynutí je zřejmé, že výše zmíněný účel zpracování, tedy potřeba následné identifikace návštěvníka pro případ mimořádné události, pominul. Pokud je však pro ochranu právem chráněného zájmu nezbytné osobní údaje konkrétního návštěvníka uchovávat či jinak zpracovávat déle, např. až do ukončení šetření ze strany policie, soudu či pojišťovny, pak tak správce činit může.
 11. Úřad rovněž považuje za vhodné upozornit na povinnost zabezpečit osobní údaje proti neoprávněnému nebo nahodilému přístupu v rozsahu § 13 zákona č. 101/2000 Sb. Pokud je tedy návštěvní kniha či obdobný dokument vedena klasickou písemnou formou, je nutno zajistit, aby nebyla běžně přístupná osobám vstupujícím do budovy. Pokud jsou osobní údaje návštěvníků vedeny v rámci softwarového vybavení, je nezbytné i na ně aplikovat


text:
povinnosti upravené § 13 odst. 4 zákona č.101/2000 Sb., mj. nastavit přístupová práva oprávněných uživatelů a logovat veškeré operace s osobními údaji, a to včetně náhledu na data.
 12. Kontrola a případné zaznamenání totožnosti návštěvníků v budovách, které nejsou veřejně přístupné, je s ohledem na další okolnosti každého případu nutno obecně považovat za legitimní nástroj pro ochranu práv dotčených osob. Danému účelu musí odpovídat nastavení celého procesu, tzn. rozsah shromažďovaných údajů, doba jejich uchování i jejich případné další využití či předání třetím stranám. Správce je i v případě tohoto zpracování povinen v přiměřeném rozsahu plnit další povinnosti uloženému mu zákonem č. 101/2000 Sb., především povinnost zabezpečit dané údaje a v odpovídajícím rozsahu informovat návštěvníky budovy o tom, proč a jakým způsobem budou jejich identifikační údaje zpracovávány. S ohledem na výjimku z registrační povinnosti upravenou v § 18 odst. 1 písm. b) zákona č. 101/2000 Sb. a na nízkou míru rizika pro dotčené osoby, kterou předmětné zpracování údajů obvykle představuje, naproti tomu není nutné pro popsané zpracování údajů plnit oznamovací povinnost vůči Úřadu.[4]
 [1] Právní stav k 1. červenci 2016.
 [2] Vlastník či správce budovy by měl podle svých konkrétních podmínek zvážit nezbytnost zjišťování osobních údajů návštěvníků objektu a možnost variantního řešení (např. zřízení místnosti pro návštěvy u vstupu, doprovázení návštěvníka zaměstnancem apod.).
 [3] V praxi ne tak častou je situace, kdy je správci identifikace návštěvníků určitého zařízení uložena přímo zákonem. Jedná se např. o ustanovení § 71 zákona č. 186/2016 Sb., o hazardních hrách, nebo zákon č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti. V takovém případě je související zpracování prováděno na základě právního titulu dle § 5 odst. 2 písm. a) zákona č. 101/2000 Sb.
 [4] Stanovisko č. 3/2016 nahrazuje Stanovisko č. 1/2004 – Evidence při vstupech do budov a Stanovisko č. 6/2004 – Kopírování dokladů z pohledu zákona o ochraně osobních údajů.


text:
Hotel Vyšehrad, a.s. IČO: 26030942, Praha, výpis z rejstříku (23.10.2019) | Euro.cz
 Firma Hotel Vyšehrad, a.s. IČO 26030942
 Hotel Vyšehrad, a.s. má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 Hotel Vyšehrad, a.s. (26030942) je Akciová společnost. Sídlí na adrese Rybná 716/24, Praha 110 00. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 18. 12. 2000 a je stále aktivní. Hotel Vyšehrad, a.s. nemá žádnou provozovnu a jednu živnost.
 Jako zdroj dat o Hotel Vyšehrad, a.s. nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o Hotel Vyšehrad, a.s. na Justice.cz
 Detailní informace o Hotel Vyšehrad, a.s. na rzp.cz
 Výpis dat pro Hotel Vyšehrad, a.s. na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje Hotel Vyšehrad, a.s.
 B 18752
 26030942
 Hotel Vyšehrad, a.s.
 Jediný akcionář společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. při výkonu působnosti valné hromady rozhodl dne 26.3.2018 takto: 1)Základní kapitál společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. se zvyšuje o částku 2.500.000,- Kč, z dosavadní výše 1.000.000,- Kč, na novou výši 3.500.000,- Kč; 2)Upisování akcií nad ani pod částku navrhovaného zvýšení základního kapitálu se nepřipouští; 3)Zvýšení základního kapitálu bude provedeno upsáním 125 ks kmenových akcií o jmenovité hodnotě akcie 20.000,- Kč; 4)Všechny tyto akcie budou stejného druhu, v listinné podobě, ve formě na jméno a s každou akcií budou spojena stejná práva; 5)Jediný akcionář společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. má v souladu s § 484 zákona č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (dále jen ZoK) přednostní právo na upisování nových akcií společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. upisovaných ke zvýšení základ ního kapitálu v rozsahu svého podílu, takto: a)lhůta pro vykonání přednostního práva činí dva týdny, a počíná běžet dnem 26.3.2018, kdy bylo akcionáři doručeno oznámení o možnosti upsat akcie s využitím přednostního práva, b)místem pro upsání akcií je sídlo notářské kanceláře Mgr. Petry Vymazalové, notářky v Brně, na adrese Brno, Panská 391/12, PSČ 602 00, a to v pracovní dny od 8:00 do 15:00 hod., c)na jednu dosavadní akcii o jmenovité hodnotě 20.000,- Kč případná jedna nová akcie o jmenovité hodnotě 20.000,- Kč, upisovat lze pouze celé akcie, d)s využitím přednostního práva lze upsat všech 125 ks nových kmenových akcií na jméno v listinné podobě ve jmenovité hodnotě 20.000,- Kč za emisní kurz 20.000,- Kč, e)emisní kurz akcií upisovaných s využitím přednostního práva je roven jejich jmenovité hodnotě, činí tedy 20.000,- Kč nové akcie jsou upisovány bez emisního ážia, f)vzhledem k tomu, že společnost nevydala zaknihované akcie, rozhodný den pro uplatnění přednostního práva se nestanovuje. 6)Všechny akcie upisované ke zvýšení základního kapitálu společnosti budou upsány s využitím přednostního práva jediným akcionářem společnosti, tj. společností ARF Real Estate, s.r.o., uzavřením smlouvy o úpisu akcií se společností. 7)Emisní kurz akcií upsaných s využitím přednostního práva musí být splacen nejpozději do 31.3.2018 a to na bankovní účet společnosti č. 5768182/0800. 8)Připouští se možnost započtení níže uvedených pohledávek společnosti ARF Real Estate, s.r.o. vůči společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. na splacení emisního kurzu akcií upsaných společností ARF Real Estate, s.r.o. s využitím


text:
přednostního práva proti celé poh ledávce společnosti Hotel Vyšehrad, a.s. na splacení emisního kurzu nově upsaných akcií, a to: a)peněžité pohledávky společnosti ARF Real Estate, s.r.o. ve výši 200.000,- Kč z titulu Smlouvy o zápůjčce uzavřené dne 18.1.2018 mezi společností ARF Real Estate, s.r.o. jako zapůjčitelem a společností Hotel Vyšehrad, a.s. jako vydlužitelem, b)peněžité pohledávky společnosti ARF Real Estate, s.r.o. ve výši 200.000,- Kč z titulu Smlouvy o zápůjčce uzavřené dne 19.1.2018 mezi společností ARF Real Estate, s.r.o. jako zapůjčitelem a společností Hotel Vyšehrad, a.s. jako vydlužitelem, c)peněžité pohledávky společnosti ARF Real Estate, s.r.o. ve výši 2.100.000,- Kč z titulu Smlouvy o postoupení pohledávek uzavřené dne 19.1.2018 mezi společností Hotel Vyšehrad, a.s. jako postupníkem a společností ARF Real Estate, s.r.o. jako postupi telem; 9)Na splacení emisního kurzu se započítává celá jistina ve výši 2.500.000,- Kč; 10)Emisní kurz nově upsaných akcií bude splacen výhradně započtením pohledávky společnosti vůči upisovateli (akcionáři) na splacení emisního kurzu jím upsaných akcií ve výši 2.500.000,- Kč proti pohledávkám upisovatele (akcionáře) vůči společnosti ve výši 2.500.000,- Kč jak jsou specifikovány v článku II. písm. f) notářského zápisu o rozhodnutí jediného akcionáře. 21.6.2018 - 31.7.2018
 Aktuální kontaktní údaje Hotel Vyšehrad, a.s.
 Kapitál Hotel Vyšehrad, a.s.
 18.12.2000 - 21.6.2018
 Akcie Hotel Vyšehrad, a.s.
 Akcie na jméno 20 000 Kč 175 21.6.2018
 Akcie na jméno 20 000 Kč 50 26.10.2015 - 21.6.2018
 Kmenové akcie na jméno 100 000 Kč 8 9.7.2015 - 26.10.2015
 Kmenové akcie na jméno 50 000 Kč 4 9.7.2015 - 26.10.2015
 Kmenové akcie na majitele 100 000 Kč 8 18.12.2000 - 9.7.2015
 Kmenové akcie na majitele 50 000 Kč 4 18.12.2000 - 9.7.2015
 Sídlo Hotel Vyšehrad, a.s.
 Rybná 716/24 , Praha 110 00 26.10.2015
 Na okruhu 488/27 , Praha 142 00 9.7.2015 - 26.10.2015
 Na okruhu 488/27 , Praha 142 00 22.10.2012 - 9.7.2015
 Rožmberská 349 , Český Krumlov 381 01 10.12.2003 - 10.12.2003
 Rožmberská 349 , Český Krumlov 381 01 10.12.2003 - 22.10.2012
 20.7.2002 - 10.12.2003
 18.12.2000 - 20.7.2002
 Předmět podnikání Hotel Vyšehrad, a.s.
 koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 18.12.2000 - 17.6.2009
 vedení firmy Hotel Vyšehrad, a.s.
 Statutární orgán Hotel Vyšehrad, a.s.
 Za společnost jedná člen představenstva samostatně. 26.10.2015
 Za společnost jedná předseda představenstva samostatně, v případě, že představenstvo má jediného člena, jedná za společnost tento člen. Podepisování za společnost se děje tak, že k vytištěné, napsané nebo jinak zobrazené obchodní firmě společnosti připojí oprávněná osoba svůj podpis. 8.7.2004 - 26.10.2015
 Jménem akciové společnosti je oprávněn jednat samostatně předseda představenstva. Podepisování za společnost se děje tak, že k napsanému, vytištěnému nebo jinak zobrazenému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj vlastnoruční podpis. 18.12.2000 - 8.7.2004
 Jiří Hanák 12.2.2018
 Konviktská 298/10 , Praha 110 00
 Václav Švec 18.12.2000 - 10.12.2003
 Hana Jelínková 18.12.2000 - 10.12.2003
 Ing. Václav Meškan 18.12.2000 - 10.12.2003
 Petr Šandera 10.12.2003 - 23.3.2005
 Špičák 116 , 381 01 Český Krumlov Česká republika
 Michael Heinrich Dütsch 23.3.2005 - 22.10.2012
 München, Lindwurmstrasse 96A
 Jan Vyskočil 22.10.2012 - 29.10.2013
 Robert Kreslin 29.10.2013 - 24.7.2014
 Spojovací 1965/5 , Dobrá Voda u Českých Budějovic 373 16
 Robert


text:
Kreslin 24.7.2014 - 9.7.2015
 Nádraží 671 , Velešín 382 32
 Petr Tauber 9.7.2015 - 5.8.2015
 Ing. Otto Bureš 5.8.2015 - 18.9.2015
 J. Š. Baara 1784/26 , České Budějovice 370 01
 Pavel Tvaroh 18.9.2015 - 12.2.2017
 Pavel Tvaroh 12.2.2017 - 12.2.2018
 tř. Čsl. legií 1494/10 , České Budějovice 370 06
 Dozorčí rada Hotel Vyšehrad, a.s.
 Antonín Kolář 18.12.2000 - 10.12.2003
 2 , Lipno nad Vltavou Česká republika
 Richard Jelínek 18.12.2000 - 10.12.2003
 Jana Hošnová 18.12.2000 - 10.12.2003
 Michael Heinrich Dütsch 10.12.2003 - 23.3.2005
 Lindwürmstrasse 96 , München Spolková republika Německo
 Wolfgang Josef Werbinek 10.12.2003 - 22.10.2012
 Ivan Slavík 10.12.2003 - 22.10.2012
 Lipová 158 , Český Krumlov 381 01
 Katarína Dütschová 23.3.2005 - 22.10.2012
 80337 München, Lindwurstrasse 96a
 Mgr. Martin Kopecký 22.10.2012 - 14.6.2013
 Mezilesí 2057/22 , Praha 193 00
 JUDr. Tomáš Engel 22.10.2012 - 29.10.2013
 MUDr. Jakub Chudý 22.10.2012 - 29.10.2013
 Kollárova 1831 , Beroun 266 01
 Mgr. Martin Kopecký 14.6.2013 - 29.10.2013
 předseda dorzorčí rady
 Miloslav Chmel 29.10.2013 - 9.7.2015
 Urbinská 146 , Český Krumlov 381 01
 Radka Mojžíšová 29.10.2013 - 9.7.2015
 17 , Mokrý Lom 374 01
 Pavel Tvaroh 5.8.2015 - 18.9.2015
 Vítězslav Tvaroh 5.8.2015 - 26.10.2015
 Dobrovodská 1069/45 , České Budějovice 370 06
 Mgr., Bc. Lumír Šindelář 26.10.2015 - 20.8.2018
 Nádražní 456 , Vranovice 691 25
 Sbírka Listin Hotel Vyšehrad, a.s.
 B 18752/SL 30 notářský zápis [NZ 217/2015], stanovy společnosti Městský soud v Praze 14.10.2015 19.10.2015 30.10.2015 9
 B 18752/SL 29 ostatní rozhod. jed. akci. Městský soud v Praze 25.8.2015 26.8.2015 24.9.2015 1
 B 18752/SL 28 ostatní rozhodnutí jediného akcionáře Městský soud v Praze 30.6.2015 16.7.2015 6.8.2015 4
 B 1163/SL 26 ostatní - Rozhodnutí představenstva Městský soud v Praze 10.9.2012 18.10.2012 24.10.2012 1
 B 1163/SL 25 ostatní - Zápis ze zasedání dozorčí rady Městský soud v Praze 10.9.2012 18.10.2012 24.10.2012 2
 B 1163/SL 24 ostatní - Rozhodnutí jediného akcionáře Městský soud v Praze 10.9.2012 18.10.2012 24.10.2012 1
 B 1163/SL 23 notářský zápis 463/2012 Městský soud v Praze 10.9.2012 18.10.2012 24.10.2012 8
 B 1163/SL 22 účetní závěrka -r.2011 Městský soud v Praze 4.6.2012 4.6.2012 11
 B 1163/SL 21 účetní závěrka r. 2010 Městský soud v Praze 13.4.2011 14
 B 1163/SL 20 účetní závěrka -r.2009 Městský soud v Praze 7.7.2010 10
 B 1163/SL 19 účetní závěrka r. 2007 Městský soud v Praze 11.7.2008 14
 B 1163/SL 18 účetní závěrka -r.2005 Městský soud v Praze 20.6.2006 8
 B 1163/SL 17 účetní závěrka -r.2004 Městský soud v Praze 16.9.2005 14
 B 1163/SL 16 podpisové vzory Městský soud v Praze 23.2.2005 7.4.2005 6
 B 1163/SL 15 ostatní - rozh. jedin. akcionáře Městský soud v Praze 23.2.2005 7.4.2005 2
 B 1163/SL 14 ostatní - zápis z rozh. DR Městský soud v Praze 23.2.2005 7.4.2005 1
 B 1163/SL 13 účetní závěrka -r.2003 Městský soud v Praze 15.7.2004 23
 B 1163/SL 12 stanovy společnosti - ÚZ ke dni 18.5.2004 Městský soud v Praze 18.5.2004 8.7.2004 8
 B 1163/SL 11 notářský zápis 317/2004 Městský soud v Praze 18.5.2004 8.7.2004 5
 B 1163/SL 9 podpisové vzory + čestné prohlášení Městský soud v Praze 27.11.2003 5
 B 1163/SL 8


text:
notářský zápis NZ 470/2003 - rozh.jed.akc. Městský soud v Praze 28.8.2003 27.11.2003 6
 B 1163/SL 10 stanovy společnosti Městský soud v Praze 15.9.2003 27.11.2003 8
 B 1163/SL 7 účetní závěrka -r.2002 Městský soud v Praze 1.8.2003 23
 B 1163/SL 6 notářský zápis 316/2002 + Stanovy Městský soud v Praze 6.5.2002 11.7.2002 14
 B 1163/SL 5 výroční zpráva -r.2001 Městský soud v Praze 10.7.2002 12
 B 1163/SL 4 účetní závěrka -Zpr.nezáv.audit.-Ověř.uzáv.01 Městský soud v Praze 10.7.2002 22
 B 1163/SL 3 účetní závěrka -r.2001 Městský soud v Praze 10.7.2002 15
 B 1163/SL 2 účetní závěrka za rok 2000 Městský soud v Praze 5.10.2001 16
 B 1163/SL 1 notářský zápis 285/2000 + Stanovy Městský soud v Praze 23.10.2000 3.1.2001 13
 Živnosti a provozovny Hotel Vyšehrad, a.s.
 Hotel Vyšehrad, a.s. - 26030942 - Praha
 Zlatý DRAK Vyšehrad, z.s. - 04460464 - Praha
 FC Slavoj Vyšehrad, a.s. - 04795806 - Praha
 Společenství vlastníků domu Vyšehrad 163, 164 - 26055872 - Český Krumlov
 Vyšehrad 83 s.r.o. - 27939405 - Praha 4 - Chodov
 Realitní kancelář Vyšehrad, s.r.o. - 26735181 - Praha
 Společenství vlastníků jednotek Vratislavova č.p. 67, k.ú. Vyšehrad - 28907221 - Praha 2 - Vyšehrad
 Společenství Vyšehrad čp. 4 - 72041251 - Praha 2 - Vyšehrad


text:
FINANČNÍ ZPRAVODAJ číslo 10/2017 rozeslán dne 22. 12. 2017 - Nakladatelství Sagit, a.s.
 FINANČNÍ ZPRAVODAJ číslo 10/2017, rozeslán dne 22. 12. 2017
 19. POKYN GFŘ-D-29 č.j.: 111096/16/7100-20116-050484, k prominutí pokut za nepodání kontrolního hlášení, jak vyplývá ze změn provedených dodatkem č. 1, č.j: 26 878/17/7100-20118-012287 a dodatkem č. 2, č.j.: 130204/17/7100-20118-012287 1
 20. DODATEK č. 2 GFŘ č.j.: 130204/17/7100-20118-012287 k pokynu GFŘ-D-29 k prominutí pokut za nepodání kontrolního hlášení
 21. Jak správně zaplatit daň celnímu úřadu
 22. Změny Českých účetních standardů pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 500/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, od 1. ledna 2018
 23. Změny Českých účetních standardů pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 501/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, od 1. ledna 2018
 24. Změny Českých účetních standardů pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 502/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, od 1. ledna 2018
 25. Sdělení Ministerstva financí k aplikaci některých ustanovení vyhlášky č. 442/2017 Sb., kterou se mění vyhláška č. 501/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou bankami a jinými finančními institucemi, ve znění pozdějších předpisů
 26. Sdělení Ministerstva financí ke zveřejnění sdělení Evropské komise „Pokyny pro vykazování nefinančních informací (metodika vykazování nefinančních informací)“
 27. Seznam smluvních států, zúčastněný stát uplatňující společný standard pro oznamování a rozhodných dnů zveřejňovaný podle § 13b odst. 2, § 13e odst. 7, § 13g odst. 5 a § 13p odst. 2 a seznam pro účely plnění informační povinnosti podle § 13s odst. 1 zákona č. 164/2013 Sb., o mezinárodní spolupráci při správě daní a o změně dalších souvisejících zákonů, v platném znění


text:
Přehled judikatury z oblasti věcných břemen /Wolters Kluwer/ - Nakladatelství Sagit, a.s.
 Přehled judikatury z oblasti věcných břemen /Wolters Kluwer/
 autor: Jiří Spáčil vydal: Wolters Kluwer, a. s., podle stavu k 8. 8. 2012, 566 stran
 Seznam použitých zkratek - str. 16
 I. Podstata věcných břemen a výkon práv jim odpovídajících - str. 19
 Úvodní poznámky - str. 19
 1. Rozsah výkonu věcného břemene, který nebyl dohodnut ani jinak určen. Žalobní návrh ve sporu o rozsah
 a způsob výkonu práva cesty - str. 20
 2. Obrana proti škodlivému výkonu práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 21
 3. Obsah vlastnického práva jako předmět věcného břemene - str. 23
 4. Omezování dispozičního práva vlastníka jako věcné břemeno - str. 23
 II. Vznik věcných břemen - str. 27
 A. Smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 27
 Úvodní poznámky - str. 27
 5. Podstatné náležitosti smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 27
 6. Určitost smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 34
 7. Zřízení věcného břemene, geometrický plán a slovní vyznačení břemene - str. 35
 8. Listina zachycující smlouvu jako podklad pro vklad věcného břemene do katastru nemovitostí - str. 36
 9. Smluvní zřízení věcného břemene k nemovitosti neevidované v katastru nemovitostí (např. podzemní objekt); účinnost smlouvy - str. 39
 10. Posouzení otázky, zda se právo odpovídající věcnému břemeni ohledně nemovitosti neevidované v katastru zapisuje do katastru nemovitostí - str. 41
 11. Zřízení věcného břemene užívání věci, je-li již věc užívána jinou osobou na základě nepojmenované smlouvy - str. 42
 12. Věcné břemeno sjednané mezi podnikateli bezúplatně - str. 43
 13. Rozpor mezi pojmenováním věcného břemene ve smlouvě a jeho obsahem. Vada v označení osoby ve smlouvě o zřízení věcného břemene - str. 43
 14. Smlouva o zřízení věcného břemene a konkursní řízení - str. 44
 15. Určitost smlouvy o vedení kanalizační stoky - str. 46
 16. Závazky z nepojmenovaných smluv a závaznost nepojmenovaných smluv pro právní nástupce stran - str. 47
 17. Vznik věcného břemene v období od 1. 4. 1964 do 31. 3. 1983. Vznik věcného břemene na základě závěti - str. 48
 18. Zákaz zatížení nemovitosti věcným břemenem při nařízení výkonu rozhodnutí - str. 49
 19. Zřízení věcného břemene k nemovitosti zatížené zástavním právem - str. 49
 20. Uzavření smlouvy o zřízení věcného břemene za účelem zajištění pohledávky - str. 52
 21. Vznik a existence věcného břemene k pozemku v užívání tzv. socialistické organizace - str. 56
 22. Nepřesné označení právnické osoby v právním úkonu. Důsledky nesprávného pojmenování věcného
 břemene ve smlouvě o jeho zřízení - str. 57
 B. Vznik věcného břemene na základě závěti ve spojení s výsledky řízení o dědictví - str. 58
 23. Zřízení věcného břemena na základě závěti - str. 58
 24. Vznik věcného břemene na základě závěti - str. 59
 C. Obecné otázky zřízení věcného břemene soudem - str. 60
 Úvodní poznámky - str. 60
 25. Zřízení věcného břemene soudem na základě analogie - str. 60
 26. Zřízení věcného břemene ve prospěch vlastníka stavby nikoliv neoprávněné - str. 60
 27. Zřízení věcného břemene soudním


text:
smírem - str. 62
 28. Zřízení věcného břemene soudem v jiných případech než zákonem výslovně upravených - str. 64
 29. Zřízení věcného břemene a řízení o ochraně práva jemu odpovídajícího - str. 64
 30. Zřízení věcných břemen podle občanského zákoníku ve znění novely č. 131/1982 Sb. do novely č. 509/1991 Sb - str. 65
 D. Právo nezbytné cesty zřízené soudem ve prospěch vlastníka stavby - str. 68
 Úvodní poznámky - str. 68
 31. K vymezení obsahu práva nezbytné cesty - str. 69
 32. Obsah práva nezbytné cesty; jeho omezení jen na právo chůze - str. 71
 33. Vznik věcného břemene (práva nezbytné cesty lesem) v rozporu s veřejnoprávními předpisy - str. 72
 34. Zřízení věcného břemene (práva nezbytné cesty) v řízení o žalobě na ochranu práva - str. 73
 35. Zřízení práva nezbytné cesty k provozům umístněným v areálu vydávaném v restituci. Procesní způsob uplatnění nároku na zřízení práva tzv. nezbytné cesty - str. 73
 36. Zřízení nezbytné cesty a pohodlnější či výhodnější přístup ke stavbě - str. 74
 37. Zřízení nezbytné cesty v zájmu „třetí osoby“. Zřízení nezbytné cesty a zaviněný nedostatek nutného spojení s budovou. Zřízení nezbytné cesty (průjezdu) za účelem parkování vozidel. Zřízení nezbytné cesty pro přístup složek integrovaného záchranného systému k budově - str. 78
 38. Zřízení věcného břemene cesty pro nemovitost, s níž je možné i jiné spojení - str. 81
 39. Právo cesty k movité stavbě - str. 82
 40. Ke zřízení práva nezbytné cesty ve prospěch neoprávněné stavby - str. 83
 41. Zřízení věcného břemene cesty, má-li žalobce zajištěn přístup jinak - str. 85
 42. Věcné břemeno cesty přes cizí pozemek, je-li stavba obklopena pozemky vlastníka stavby - str. 86
 43. Zřízení věcného břemene cesty a přístup vlastníka ke stavbě z veřejné komunikace. Náhrada za zřízení práva cesty. K výroku rozsudku o zřízení nezbytné cesty - str. 89
 44. Právo nezbytné cesty přes budovu - str. 91
 45. Žaloba na zřízení věcného břemene a navrhovaný rozsah břemene - str. 92
 46. Náhrada za zřízení věcného břemene – práva nezbytné cesty. K podmínkám zřízení nezbytné cesty, pokud vlastník pozemku trpí vlastníkům stavby přístup - str. 94
 47. K okolnostem významným pro stanovení náhrady za zřízení věcného břemene podle § 151o odst. 3 obč. zák. Souhlas orgánu ochrany zemědělského půdního fondu ke zřízení práva nezbytné cesty - str. 98
 48. Stanovení hodnoty věcného břemene - str. 100
 E. Zřízení věcných břemen soudem při rušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 103
 49. Zřízení věcného břemene cesty při rušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 103
 50. Kdy může soud zřídit věcné břemeno, ruší-li podílové spoluvlastnictví - str. 104
 51. Rozdělení stavby s jedinou elektrickou, vodovodní a plynovodní přípojkou a zřízení věcného břemene - str. 105
 52. Nepřípustnost vyloučení návrhu na zřízení věcného břemene v řízení o zrušení a vypořádání spoluvlastnictví k samostatnému řízení. Výrok rozhodnutí vycházejícího z nedůvodnosti návrhu na zřízení věcného břemene - str. 107
 53. Zřízení věcného břemene, které účastníci nežádali, v řízení o zrušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 109
 54.


text:
Zřízení věcného břemene k jiné nemovitosti než k té, jejíž spoluvlastnictví je rušeno, v soudním řízení - str. 111
 F. Zřízení věcného břemene soudem ve prospěch vlastníka neoprávněné stavby - str. 114
 Úvodní poznámky - str. 114
 55. Žaloba vlastníka neoprávněné stavby na vypořádání vztahu s vlastníkem pozemku - str. 117
 56. Řízení o vypořádání neoprávněné stavby jako řízení, kde z právního předpisu vyplývá určitý způsob vypořádání vztahu mezi účastníky - str. 118
 57. Zřízení věcného břemene v případě vypořádání dočasné neoprávněné stavby - str. 119
 58. Legitimace vlastníka neoprávněné stavby na uspořádání poměrů podle § 135c odst. 3 obč. zák. - str. 121
 59. K výši náhrady za zřízení věcného břemene podle § 135c odst. 3 obč. zák. z hlediska významu výhody, kterou zřízením práva získává stavebník. K náhradě za zřízení věcného břemene - str. 122
 60. Odstranění neoprávněné stavby. Stanovení výše náhrady za zřízení věcného břemene soudem - str. 123
 61. Stanovení náhrady za zřízení věcného břemene opravňujícího mít na cizím pozemku neoprávněnou stavbu. Neoprávněná stavba kanalizace na cizím pozemku a vypouštění odpadních vod - str. 125
 62. Povinnost vyklidit pozemek, na kterém stojí neoprávněná stavba, možnost stavebníka domáhat se zřízení věcného břemene podle § 135c odst. 3 obč. zák. a překážka věci rozhodnuté - str. 128
 G. Vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 130
 Úvodní poznámky - str. 130
 63. Základní podmínky vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni, zejména práva cesty. Z judikatury o vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni k roku 2001 - str. 133
 64. Předpoklady držby a vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni. Přehled judikatury k této otázce k roku 2002 - str. 135
 65. Dlouhodobý výkon obsahu práva a dobrá víra. Právní titul jako předpoklad oprávněné držby práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 136
 66. Výprosa a držba práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 137
 67. Titul držby práva odpovídajícího věcnému břemeni. „Neknihovní“ právo - str. 138
 68. K nemožnosti započtení držby předchůdce do doby potřebné k vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 140
 69. Obsah práva (věcného břemene) vykonávaný od „nepaměti“ a dobrá víra držitele - str. 141
 70. Držba práva odpovídajícího věcnému břemeni na základě notářského rozhodnutí. Zřízení věcného břemene v období od 1. 4. 1964 do 31. 3. 1983 - str. 142
 71. Ústní souhlas k výkonu práva a držba práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 145
 72. Oprávněná držba práva odpovídajícího věcnému břemeni ve vztahu mezi tzv. socialistickými organizacemi. Podstata oprávněné držby směřující k vydržení. K vydržení práva cesty - str. 145
 73. Vydržení nemovitosti na základě držby vykonávané v rozporu se zápisem do veřejných knih a účinky nesprávné intabulace. Dobrá víra opírající se o zápis do veřejných knih - str. 148
 74. Vydržení věcného břemene chůze a jízdy a veřejné užívání cesty - str. 152
 75. Užívání veřejné cesty a vydržení věcného břemene - str. 153
 76. K dobré víře potřebné k vydržení práva cesty - str. 154
 III. Náklady na opravy a zachování věci zatížené věcným břemenem - str. 157
 Úvodní poznámky - str. 157
 77. K povinnosti


text:
nést přiměřeně náklady na zachování a opravy cizí věci užívané na základě práva odpovídajícího věcnému břemeni vzniklému podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 158
 78. Míra spoluužívání věci zatížené věcným břemenem - str. 163
 79. Příspěvek osoby, oprávněné ze zákonného věcného břemene, na údržbu a zachování zatížené věci - str. 165
 IV. Procesní otázky související s věcnými břemeny, zejména s žalobami na ochranu práv jim odpovídajících - str. 167
 Úvodní poznámky - str. 167
 80. Žalobní návrh ve sporu o rozsah a způsob výkonu práva cesty - str. 169
 81. Petit žaloby na ochranu práva odpovídajícího věcnému břemeni. Žaloba na odstranění překážky bránící
 výkonu práva cesty. Volně pobíhající pes bránící výkonu práva cesty - str. 170
 82. Formulace žalobního návrhu na určení existence věcného břemene - str. 171
 83. K ochraně práv osoby oprávněné z věcného břemene, spočívajícího v právu užívání nemovitosti - str. 173
 84. Označení věcného břemene v žalobě a v rozhodnutí soudu - str. 175
 85. Naléhavý právní zájem oprávněného na určení věcného břemene v případě, že již žaloval na ochranu práva - str. 177
 86. Uvedení konkrétního jednání, zasahujícího do výkonu práva odpovídajícího věcnému břemeni, v žalobě na jeho ochranu - str. 180
 87. Vázanost soudu rozsudkem o ochraně práva odpovídajícího věcnému břemeni v řízení o určení existence věcného břemene a s tím související procesní okolnosti. Veřejná cesta - str. 183
 88. Totožnost předmětu řízení, rozhoduje-li v jednom řízení soud o tom, zda žalovaným přísluší právo odpovídající věcnému břemenu, a v druhém řízení o jeho zrušení nebo omezení - str. 186
 V. Zánik věcných břemen - str. 189
 A. Zrušení věcného břemene soudem pro hrubý nepoměr mezi věcným břemenem a výhodou oprávněného, vyvolaný změnou poměrů - str. 189
 Úvodní poznámky - str. 189
 89. Změna poměrů a zánik věcného břemene - str. 190
 90. Věcná břemena – kritéria pro zrušení nebo omezení v důsledku změny poměrů - str. 190
 91. Konfliktní vztahy jako důvod zrušení věcného břemene. Náhrada za zrušení věcného břemene soudem. Nízká výše náhrady a zamítnutí žaloby na zrušení věcného břemene - str. 193
 92. Změna poměrů, zánik a promlčení věcného břemene - str. 196
 93. Aktivní legitimace k podání žaloby na zrušení (omezení) věcného břemene pro změnu poměrů - str. 199
 94. Zrušení věcného břemene průjezdu či průchodu pro změnu v chování účastníků - str. 201
 95. Námitka neexistence věcného břemene v řízení o zrušení věcného břemene - str. 202
 96. Nevýhodně zřízené věcné břemeno a jeho zrušení - str. 203
 97. Změna poměrů, zánik věcného břemene a možnost jeho zrušení - str. 204
 98. Zánik věcného břemene dohodou a jeho zrušení soudem pro změnu poměrů - str. 205
 99. Změna poměrů jako důvod pro zrušení věcného břemene a osobní poměry účastníků - str. 205
 100. Mezitímní rozsudek v řízení o zrušení či omezení věcného břemene - str. 207
 101. Doba rozhodná pro porovnání nepoměru věcného břemene a výhody oprávněného - str. 209
 102. Změna (osobních) poměrů způsobující hrubý nepoměr mezi věcným břemenem a výhodou oprávněného - str. 210
 103.


text:
Restituce jako změna poměrů - str. 210
 104. Zrušení věcného břemene soudem; náhrada a námitka započtení - str. 212
 105. Nepřiměřený výkon práva odpovídajícího věcnému břemeni a změna poměrů - str. 214
 106. Žaloba spoluvlastníků na zrušení věcného břemene pro změnu poměrů - str. 216
 107. Věcná legitimace účastníků řízení o zrušení věcného břemene. Důsledky zavinění změny poměrů a zrušení věcného břemene - str. 217
 B. Promlčení věcných břemen - str. 220
 Úvodní poznámky - str. 220
 108. Důsledky promlčení věcného břemene - str. 222
 109. Žaloba na určení, že právo je promlčené, a poučovací povinnost soudu - str. 225
 110. K zániku věcných břemen váznoucích na majetku přecházejícím do družstevního vlastnictví po novele hospodářského zákoníku č. 98/1988 Sb. K relevanci námitky promlčení práva odpovídajícího věcnému břemeni v řízení o určení existence či neexistence věcného břemene - str. 226
 C. Jiné způsoby zániku věcného břemene - str. 228
 Úvodní poznámky - str. 228
 111. Trvání věcného břemene, vzniklého v dobách platnosti o. z. o. - str. 229
 112. Rozdělení pozemku a trvání věcného břemene - str. 231
 113. Zánik práva odpovídajícího věcnému břemenu privativní novací - str. 232
 114. Zrušení věcného břemene v řízení o výkonu rozhodnutí a účast oprávněného z věcného břemene - str. 234
 115. Vydání věci v restituci a zánik věcného břemene - str. 237
 116. Zánik věcného břemene uplynutím doby - str. 241
 117. Úplatnost smlouvy o zániku věcného břemene - str. 244
 118. Změna poměrů, zánik věcného břemene a možnost jeho zrušení - str. 245
 119. Zánik věcného břemene splynutím vlastnictví pozemku oprávněného a povinného v jedné osobě za účinnosti občanského zákoníku č. 141/1950 Sb. Kritická poznámka k rozhodnutí o zániku věcného břemene
 splynutím - str. 245
 VI. Nejčastější typy věcných břemen - str. 249
 A. Věcné břemeno cesty (chůze a jízdy), s výjimkou práva nezbytné cesty zřízeného soudem - str. 249
 Úvodní poznámky - str. 249
 120. Právo cesty omezené jen na právo chůze - str. 250
 121. Obsah „práva průjezdu“ - str. 251
 122. Právo cesty využívané zaměstnanci vlastníka panující nemovitosti - str. 253
 123. Výkon práva průjezdu, sjednaného v době, kdy průjezd automobily nemohl být předvídán - str. 256
 124. Rušení výkonu práva cesty a obrana proti němu - str. 256
 125. Změna způsobu výkonu práva cesty vyvolaná vlastníkem pozemku; oplocení pozemku, přes který vede cesta, a jeho uzavření bránou - str. 257
 126. Výkon práva cesty nájemcem bytu v panující nemovitosti - str. 259
 127. Rozšíření práva cesty vydržením - str. 261
 128. Spor o rozsah práva cesty. Služebnost (věcné břemeno) jezdit potahem a průjezd automobilem. Žalobní návrh ve sporu o rozsah a způsob výkonu práva cesty - str. 263
 129. K výkonu práva cesty k panující stavbě, leží-li mezi stavbou a služebným pozemkem pozemek vlastníka stavby - str. 265
 130. K náležitostem rozsudku, jímž se určuje existence sporného práva cesty - str. 266
 131. Zorání či oplocení pozemku a zánik věcného břemene cesty - str. 268
 B. Věcná břemena k budovám, bytům a k nebytovým prostorám - str. 270
 132.


text:
Věcné břemeno k prostorám k bydlení, již věcným břemenem užívání zatíženým - str. 270
 133. K vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni užívání místnosti v obytném domě - str. 270
 134. Právo vlastníka užívat byt zatížený věcným břemenem. Žaloba oprávněného z věcného břemene proti vlastníkovi na vyklizení bytu. Konflikt práva na soukromí a práva na užívání věci (obytných prostorů) - str. 271
 135. Věcné břemeno bydlení a „dva byty“. Žaloba na vyklizení bytu zatíženého věcným břemenem bydlení. Právo rodinných příslušníků oprávněného užívat byt - str. 273
 136. Užívání bytu manželem oprávněného z věcného břemene - str. 275
 137. Užívání bytu, zatíženého věcným břemenem, cizí osobou. Vklad věcného břemene do sdružení - str. 276
 138. Oprávněný z věcného břemene jako pronajímatel bytu - str. 277
 139. Úplatnost smlouvy o zřízení věcného břemene. Nájem nemovitosti již zatížené věcným břemenem - str. 278
 140. Nájem prostor zatížených věcným břemenem - str. 278
 141. Výpověď z nájmu bytu, věcné břemeno a užívání dvou bytů - str. 280
 142. Neplatný pronájem bytu zatíženého věcným břemenem a bezdůvodné obohacení - str. 281
 143. Dohoda o výměně bytu zatíženého věcným břemenem - str. 282
 144. Omezení věcného břemene doživotního užívání části domu z důvodu přírůstku osob spolubydlících
 s vlastníkem domu - str. 284
 145. Přestavba budovy a trvání věcného břemene na ní váznoucího - str. 286
 146. Žaloba na vyklizení prostor (bytových či nebytových) zatížených věcným břemenem - str. 287
 147. „Právo vyhlídky“ v právních a procesních úkonech - str. 290
 C. Věcná břemena podle zákona o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech a zákona o vlastnictví bytů - str. 291
 148. Ústavnost a obsah věcného břemene podle zákonného opatření č. 297/1992 Sb. - str. 291
 149. K žalobnímu návrhu ve sporu o existenci věcného břemene podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 294
 150. K povinnosti nést přiměřeně náklady na zachování a opravy cizí věci užívané na základě práva odpovídajícího věcnému břemeni vzniklému podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 295
 151. Míra spoluužívání věci zatížené věcným břemenem podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 296
 152. Vznik věcného břemene, jehož obsahem je právo vlastníka jednotky spoluužívat zastavěný pozemek - str. 296
 D. Věcná břemena týkající se vodních děl – studní, vodovodních přípojek, kanalizace - str. 298
 153. Zřízení věcného břemene vedení vodovodního potrubí k domu soudem na základě analogie; poznámka
 k možnosti zřízení tohoto břemene podle stavebního zákona - str. 298
 154. K možnosti provozovatele vodovodu vstoupit na pozemek jiného za účelem opravy vodovodní přípojky z titulu věcného břemene. Vlastnictví vodovodní přípojky - str. 300
 155. Vliv změny způsobu odběru vody ze studny na vydržení práva odběru vody; poznámka k obsahu práva na odběr vody z cizí studny - str. 301
 156. Prodloužení povolení k odběru podzemních vod oprávněnému z věcného břemene - str. 302
 157. Neoprávněná stavba kanalizace na cizím pozemku a vypouštění odpadních vod - str. 305
 158. Právo vést přes cizí pozemek kanalizační přípojku a vypouštění odpadních vod na pozemek - str. 305
 159.


text:
K určitosti smlouvy o zřízení věcného břemene spočívajícího v povinnosti vlastníka pozemku trpět vedení kanalizační stoky přes jeho pozemek z hlediska vymezení jeho rozsahu - str. 307
 VII. Legální věcná břemena (věcná břemena založená rozhodnutím správního orgánu či vzniklá ze zákona) - str. 309
 A. Obecné otázky legálních věcných břemen a věcných břemen založených rozhodnutím správního orgánu - str. 309
 Úvodní poznámky - str. 309
 160. Kontinuita legálních věcných břemen. Úplata za užívání věcného břemene. Legální věcná břemena v některých zemích EU - str. 311
 161. Legální věcná břemena a občanský zákoník - str. 316
 162. Věcná břemena zřízená na základě zákona a použití občanského zákoníku - str. 321
 163. Náhrada za omezení vlastnického práva, realizované před nabytím účinnosti Listiny - str. 321
 164. Vymezení pojmu „věcné břemeno“ v ustanovení § 151n odst. 1 obč. zák. a věcná břemena zřízená správním aktem; výrok správního rozhodnutí zřizujícího věcné břemeno - str. 323
 165. Právní povaha věcných břemen podle zákona o telekomunikacích. Věcná břemena a veřejnoprávní omezení vlastnického práva - str. 325
 166. Veřejnoprávní povaha věcného břemene podle elektrisačního zákona; pravomoc soudu k rozhodování o těchto břemenech - str. 326
 167. Kdy získává oprávněný z věcného břemene vzniklého na základě veřejnoprávních předpisů bezdůvodné obohacení - str. 330
 B. Přezkum rozhodnutí správních orgánů o zřízení věcného břemene - str. 331
 168. Přezkum správního rozhodnutí o zřízení věcného břemene, vydaného podle § 17 odst. 3 zák. č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích; kritéria rozhodná pro určení, zda se určitá věc bude projednávat a rozhodovat v civilním nebo ve správním soudnictví. Oprávnění okresního soudu zřídit věcné břemeno podle zákona o pozemních komunikacích - str. 331
 169. Rozhodování správního orgánu ve sporu o vlastnické právo, o zřízení věcného břemene či o vyvlastnění a pravomoc soudů k přezkumu rozhodnutí - str. 335
 170. Pravomoc k projednání žaloby proti rozhodnutí správního orgánu o zřízení věcného břemene - str. 342
 171. K věcné příslušnosti k rozhodnutí o žalobě proti rozhodnutí správního orgánu o vyvlastnění – zřízení věcného břemene podle zákona o telekomunikacích - str. 344
 C. Věcná břemena týkající se vedení elektřiny, plynu a tepla - str. 348
 172. K charakteru nároku vlastníka pozemku, na němž bylo před účinností zákona č. 222/1994 Sb. vybudováno energetické zařízení v rozporu s právními přepisy. K otázce, kterých energetických zařízení se týkají omezení vlastníka vyplývající z § 9 odst. 11 písm. a) zákona č. 222/1994 Sb. - str. 348
 173. Vznik a zánik věcného břemene podle elektrárenského a plynárenského zákona - str. 350
 174. Věcná břemena podle zákona o teple; jejich trvání a náhrada za zřízení - str. 352
 175. Pravomoc k rozhodování o legálních věcných břemenech týkajících se elektronických komunikací - str. 353
 176. Vznik věcného břemene podle elektrisačního zákona - str. 357
 177. Věcná břemena zřízená na základě zákona a použití občanského zákoníku. Bezúplatné užívání věci zatížené věcným břemenem podle elektrisačního zákona - str. 358
 178. Věcné břemeno opravňující zřizovat a provozovat na cizích pozemcích plynárenská zařízení - str. 361
 179. Věcné břemeno zřízené na základě zákona č. 79/1957 Sb. a