text:
skutečné spotřeby, pokud je stanoven příslušnými technickými a provozními předpisy dodavatele, při dodání tepla, chladu, elektrické energie, plynu, vody, odstranění odpadních vod a telekomunikační služby,
 d) dnem použití při použití majetku vytvořeného vlastní činností pro účely, kdy nemá plátce nárok na odpočet daně,
 e) dnem schválení technické způsobilosti příslušným úřadem při použití motorového vozidla, u kterého byl uplatněn nárok na odpočet daně, pro přestavbu, jejímž výsledkem je osobní automobil, u něhož není nárok na odpočet daně podle § 75,
 f) dnem, ke kterému přechází vlastnické právo ke vkladu [§ 13 odst. 4 písm. f), § 14 odst. 3 písm. f)], popřípadě jiná práva k tomuto vkladu, při vložení majetkového vkladu v nepeněžité podobě, s výjimkou nemovitosti, kdy se postupuje podle odstavce 3,
 g) dnem, ke kterému přechází vlastnické právo, popřípadě jiná práva k vydávanému majetku, při vydání vypořádacího podílu nebo podílu na likvidačním zůstatku, s výjimkou nemovitosti, kdy se postupuje podle odstavce 3,
 h) dnem dodání třetí osobě, a to jak u komitenta, tak u komisionáře, popřípadě dnem dodání třetí osobou, při dodání zboží na základě komisionářské smlouvy nebo smlouvy obdobného typu, kterou se příkazník zavazuje obstarat nějakou činnost pro příkazce, nebo
 i) dnem poskytnutí služby třetí osobě, a to jak u komitenta, tak u komisionáře, popřípadě dnem poskytnutí služby třetí osobou, při poskytnutí služby na základě komisionářské smlouvy nebo smlouvy obdobného typu, kterou se příkazník zavazuje obstarat nějakou činnost pro příkazce.
 (7) Dílčím plněním se rozumí zdanitelné plnění, které se podle nájemní smlouvy,18) smlouvy o nájmu podniku, smlouvy o nájmu dopravního prostředku, smlouvy o finančním pronájmu, smlouvy o dílo19) nebo jiné obdobné smlouvy uskutečňuje ve sjednaném rozsahu a ve sjednaných lhůtách a nejedná se přitom o celkové plnění, na které je uzavřena smlouva. Dílčí plnění se považuje za uskutečněné dnem uvedeným ve smlouvě. U dílčích plnění uskutečněných podle smlouvy o dílo se zdanitelné plnění považuje za uskutečněné i dnem podle odstavce 5 písm. a), a dnem uskutečnění zdanitelného plnění je ten den, který nastane dříve.
 (8) U opakovaných plnění se považuje zdanitelné plnění za uskutečněné nejpozději posledním dnem zdaňovacího období. Opakovaným plněním se rozumí uskutečnění zdanitelných plnění ve sjednaných lhůtách během zdaňovacího období, přičemž se v rámci smlouvy jedná o plnění zbožím stejného druhu, které je navzájem zastupitelné nebo službou stejné povahy.
 (9) Pro stanovení dne uskutečnění plnění u plnění osvobozených od daně platí odstavce 2 až 8 obdobně.
 při dodání zboží do jiného členského státu
 (1) Daň na výstupu při dodání zboží do jiného členského státu, na které se nevztahuje osvobození od daně s nárokem na odpočet daně, je plátce povinen přiznat ke dni uskutečnění zdanitelného plnění nebo ke dni přijetí platby, a to k tomu dni, který nastane dříve.
 (3) Při dodání zboží do jiného členského státu, na které se vztahuje osvobození od daně s nárokem na odpočet daně, vzniká povinnost přiznat uskutečnění tohoto dodání
 dnem vystavení daňového dokladu, pokud byl daňový doklad vystaven plátcem před patnáctým dnem měsíce, který následuje po měsíci, v němž bylo zboží odesláno nebo přepraveno do jiného členského státu, nebo
 k patnáctému


text:
dni měsíce, který následuje po měsíci, v němž bylo zboží odesláno nebo přepraveno do jiného členského státu.
 (1) Daňová povinnost při dovozu zboží v tuzemsku vzniká
 a) dnem propuštění zboží do celních režimů volný oběh, dočasné použití, aktivní zušlechťovací styk v systému navracení nebo dnem, kdy je zboží, které bylo dočasně vyvezeno v pasivním zušlechťovacím styku, dovezeno zpět do tuzemska a propuštěno do volného oběhu,
 (2) Daň při dovozu zboží vyměří a vybere celní orgán a plátce ji neuvádí jako svou daňovou povinnost do daňového přiznání. Daň při dovozu zboží propuštěného do režimu dočasného použití vybere celní orgán uplynutím lhůty 34 měsíců nebo ukončením režimu dočasného použití.
 (3) Na základě písemné žádosti plátce, za kterou je považováno uvedení kódu odpovídající režimu dovozu zboží podle tohoto odstavce do písemného celního prohlášení podaného a přijatého celním orgánem před zahájením celního řízení na propuštění zboží do celních režimů podle odstavce 1 písm. a), celní orgán není povinen daň vybrat za podmínky, že plátce tuto daň přizná jako svou daňovou povinnost do daňového přiznání za období, ve kterém dojde k propuštění zboží do celních režimů podle odstavce 1 písm. a).
 Uskutečnění zdanitelného plnění a povinnosti přiznat daň
 při poskytnutí služby osobou registrovanou k dani v jiném
 (1) Při poskytnutí služby podle § 15 osobou registrovanou k dani v jiném členském státě nebo zahraniční osobou je plátce povinen přiznat daň ke dni uskutečnění zdanitelného plnění nebo ke dni zaplacení, a to k tomu dni, který nastane dříve.
 (2) Den uskutečnění zdanitelného plnění se stanoví obdobně podle § 21. Daň je plátce povinen uvést do daňového přiznání za zdaňovací období, kdy mu vznikla povinnost přiznat daň.
 (3) Ustanovení odstavců 1 a 2 se obdobně vztahují i na dodání zboží s instalací nebo montáží podle § 13 odst. 8 a 9.
 (1) Při pořízení zboží z jiného členského státu vzniká plátci povinnost přiznat daň
 ke dni vystavení daňového dokladu, pokud byl daňový doklad vystaven osobou registrovanou k dani v jiném členském státě před patnáctým dnem měsíce, který následuje po měsíci, v němž bylo zboží pořízeno, nebo
 k patnáctému dni v měsíci, který následuje po měsíci, v němž bylo zboží pořízeno.
 (2) Den uskutečnění zdanitelného plnění je den, v němž bylo pořízeno zboží z jiného členského státu, který se stanoví obdobně podle § 21. Daň je plátce povinen uvést do daňového přiznání za zdaňovací období, kdy mu vznikla povinnost přiznat daň.
 (2) Plátce, který uskutečňuje několik samostatných zdanitelných plnění nebo plnění osvobozených od daně s nárokem na odpočet daně pro jednu osobu, může vystavit za těchto několik samostatných zdanitelných plnění souhrnný daňový doklad. Pokud se plátce rozhodne vystavit souhrnný daňový doklad, je povinen jej vystavit nejpozději do 15 dnů od konce kalendářního měsíce, ve kterém se uskutečnilo první zdanitelné plnění nebo byla přijata první platba za plnění uvedená na tomto souhrnném dokladu. Údaje společné pro všechna samostatná zdanitelná plnění nebo plnění osvobozená od daně s nárokem na odpočet daně mohou být na souhrnném daňovém dokladu uvedeny pouze jednou, údaje o datu uskutečnění plnění nebo přijetí platby, podle toho,

type: other


text:
který den nastane dříve, jednotkové ceně bez daně a slevě, pokud není obsažena v jednotkové ceně, základu daně, sazbě daně, popřípadě osvobození od daně, a výši daně musí být uvedeny zvlášť pro každé samostatné plnění.
 (3) Plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně, může zplnomocnit k vystavení daňového dokladu svým jménem
 osobu, pro kterou se zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně uskutečňuje, pokud se plátce, který zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně uskutečňuje, písemně zaváže, že přijme všechny takto vystavené daňové doklady, nebo
 (4) Daňový doklad může být vystaven se souhlasem osoby, pro kterou se uskutečňuje zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně, i v elektronické podobě, pokud je opatřen elektronickým podpisem podle zvláštního právního předpisu20) nebo pokud je zaručena věrohodnost původu a neporušitelnost obsahu daňového dokladu elektronickou výměnou informací (EDI).21)
 (5) Za správnost údajů na daňovém dokladu a za jeho vystavení ve stanovené lhůtě odpovídá plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně, a to i v případě, že daňový doklad byl vystaven osobou podle odstavce 3. Za správnost vypočtené výše daně pro účely odpočtu daně ze zjednodušeného daňového dokladu a daňového dokladu při hromadné přepravě osob odpovídá plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje, i když je na těchto dokladech výše daně uvedena plátcem uskutečňujícím zdanitelné plnění nebo osobou podle odstavce 3. Daň se vypočte podle § 37. Za správnost údajů, které musí být doplněny na daňovém dokladu podle § 31, 32 a 34, odpovídá osoba, která je povinna tyto údaje na daňovém dokladu uvést, pokud tento zákon nestanoví jinak.
 (6) Osoba, která není plátcem, s výjimkou osoby podle odstavce 3 a osoby dodávající nový dopravní prostředek podle § 19, nesmí vystavit doklad, který má náležitosti daňového dokladu. Vystaví-li jej, uloží se jí pokuta podle zvláštního právního předpisu.22)
 (7) Pokud jsou na daňovém dokladu uvedena plnění s různými sazbami daně nebo zdanitelná plnění a plnění osvobozená od daně s nárokem na odpočet daně, musí být na tomto dokladu uvedeny základy daně a výše daně odděleně podle stanovených sazeb nebo osvobození od daně. U zjednodušeného daňového dokladu se částky včetně daně uvádí odděleně podle stanovených sazeb.
 (8) Pokud je daňový doklad vystaven v cizím jazyce, je plátce, který daňový doklad vystavil nebo jehož jménem byl daňový doklad vystaven, nebo osoba, která takový daňový doklad přijala, povinna na žádost správce daně zajistit jeho překlad do českého jazyka.
 (2) Daňový doklad v písemné formě lze převést do elektronické podoby a uchovávat pouze v této podobě, pokud metoda použitá pro převod a uchování zaručuje věrohodnost původu a neporušitelnost obsahu daňového dokladu a jeho čitelnost elektronickou výměnou informací (EDI)21) nebo je opatřen elektronickým podpisem podle zvláštního právního předpisu.20)
 Daňový doklad při dodání zboží, převodu nemovitosti
 nebo poskytnutí služby
 (1) Daňovými doklady jsou zejména běžný daňový doklad, zjednodušený daňový doklad, souhrnný daňový doklad, splátkový kalendář, opravný daňový doklad, daňový dobropis nebo daňový


text:
vrubopis.
 b) daňové identifikační číslo23) plátce, který uskutečňuje plnění,
 h) datum uskutečnění plnění nebo datum přijetí platby, a to ten den, který nastane dříve,
 j) základ daně nebo výši platby,
 k) základní nebo sníženou sazbu daně nebo sdělení, že se jedná o plnění osvobozené od daně, a odkaz na příslušné ustanovení tohoto zákona,
 l) výši daně uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru.
 (3) Plátce uskutečňující zdanitelná plnění s úplatou za hotové, prostřednictvím platební karty nebo šekem je povinen na požádání vystavit zjednodušený daňový doklad, a to ihned při uskutečnění zdanitelného plnění nebo přijetí platby, pokud k přijetí dojde před uskutečněním zdanitelného plnění. Zjednodušený daňový doklad může plátce vystavit rovněž za služby, které jsou poskytovány prostřednictvím elektronických prostředků a jejich poskytnutí je podmíněno zaplacením a úplata za tyto služby je prováděna bankovním převodem. Zjednodušený daňový doklad je možno vystavit jen za zdanitelná plnění v ceně obsahující daň celkem nejvýše 10 000 Kč. Zjednodušený daňový doklad nelze vystavit v případě prodeje zboží, které je předmětem spotřební daně z lihu a tabákových výrobků, za jiné než pevné ceny pro konečného spotřebitele. Tímto ustanovením není dotčena možnost vystavení běžného daňového dokladu podle odstavce 2.
 d) rozsah a předmět plnění,
 e) datum uskutečnění plnění nebo datum přijetí platby, podle toho, který den nastane dříve,
 g) částku, kterou plátce získal nebo má získat za uskutečňované plnění celkem.
 (5) Splátkový kalendář, který tvoří součást smlouvy nebo na který je ve smlouvě výslovně odkazováno, je daňovým dokladem v případě nájemní smlouvy, smlouvy o nájmu podniku a smlouvy o finančním pronájmu, pokud obsahuje náležitosti jako běžný daňový doklad.
 (9) Platební kalendář, na němž je uveden rozpis plateb na předem stanovené období, je daňovým dokladem v případě, že osoba, pro niž je uskutečňováno zdanitelné plnění, provádí před uskutečněním zdanitelného plnění plátci, který uskutečňuje zdanitelné plnění, platby podle rozpisu. Platební kalendář musí obsahovat stejné náležitosti jako běžný daňový doklad s výjimkou údajů podle odstavce 2 písm. h).
 (1) Doklad o použití je daňový doklad, který musí vystavit plátce, který uskutečňuje zdanitelná plnění podle § 13 odst. 4, s výjimkou § 13 odst. 4 písm. d) a e), a podle § 14 odst. 3, s výjimkou § 14 odst. 3 písm. d) a e), a to nejdříve dnem uskutečnění zdanitelného plnění a nejpozději do 15 dnů od tohoto dne. Údaje o dani se na dokladu o použití uvádějí v české měně.
 (2) Doklad o použití musí obsahovat
 h) jednotkovou cenu bez daně,
 i) základ daně,
 j) základní nebo sníženou sazbu daně,
 k) výši daně uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru.
 (1) Daňovým dokladem při dovozu zboží do tuzemska je rozhodnutí o propuštění zboží do celního režimu, ve kterém vzniká daňová povinnost, nebo rozhodnutí o ukončení celního režimu dočasného použití, vydané celním orgánem na tiskopisu písemného celního prohlášení.
 (2) Daňovým dokladem je i jiné rozhodnutí o vyměřené dani vydané celním orgánem, pokud je daň zaplacena.
 (3) Daňovým dokladem při vrácení zboží zpět do tuzemska je rozhodnutí o vyměřené dani vydané celním orgánem, pokud


text:
je daň zaplacena.
 (4) Daňovým dokladem při vývozu zboží je rozhodnutí o propuštění zboží do režimu vývozu, pasivního zušlechťovacího styku a tranzitu vydané na tiskopisu písemného celního prohlášení nebo rozhodnutí o propuštění zboží do režimu vývozu vydané na tiskopisu písemného celního prohlášení s celně schváleným určením umístění do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu.
 (5) Pokud je celní prohlášení podáno plátcem se souhlasem celního orgánu elektronicky, musí být ověřeno podle zvláštního právního předpisu.20)
 Daňový doklad při poskytnutí služby osobou registrovanou
 (1) Daňový doklad při poskytnutí služby podle § 15 osobou registrovanou k dani v jiném členském státě musí obsahovat
 a) název, sídlo nebo místo podnikání a daňové identifikační číslo osoby registrované k dani v jiném členském státě, která poskytuje službu, včetně kódu země,
 b) obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání a daňové identifikační číslo osoby, které je služba poskytnuta,
 d) rozsah a předmět poskytnuté služby,
 f) datum uskutečnění služby nebo přijetí platby osobou registrovanou k dani v jiném členském státě, podle toho, který den nastane dříve,
 g) jednotkovou cenu bez daně, a dále slevu, pokud není obsažena v jednotkové ceně,
 h) základ daně,
 i) základní nebo sníženou sazbu daně nebo sdělení, že se jedná o plnění osvobozené od daně, a odkaz na příslušné ustanovení tohoto zá zákona,
 j) výši daně uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru,
 k) sdělení, že osobou povinnou přiznat a zaplatit daň je plátce, pro kterého se služba uskutečňuje.
 (2) Osoba, která je povinna přiznat a zaplatit daň podle § 108 při poskytnutí služby osobou registrovanou k dani v jiném členském státě, je povinna doplnit na obdrženém daňovém dokladu chybějící údaje podle odstavce 1 písm. i), j) a základ daně v české měně. V případě daňového dokladu v elektronické podobě eviduje tato osoba chybějící údaje v evidenci pro daňové účely.
 (3) Pokud je osobou povinnou přiznat a zaplatit daň podle § 108 při poskytnutí služby osobou registrovanou k dani v jiném členském státě daňový zástupce, neobsahuje daňový doklad údaje o daňovém identifikačním čísle osoby, které je služba poskytnuta, a údaj podle odstavce 1 písm. k). Daňový doklad však musí obsahovat sdělení, že daň je povinen přiznat a zaplatit daňový zástupce, obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání daňového zástupce a daňové identifikační číslo daňového zástupce.
 (4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se obdobně vztahují i na dodání zboží s instalací nebo montáží osobou registrovanou k dani v jiném členském státě, pokud je místo plnění v tuzemsku.
 Daňový doklad při poskytnutí služby zahraniční osobou
 (1) Daňový doklad při poskytnutí služby podle § 15 zahraniční osobou musí obsahovat
 a) název, sídlo nebo místo podnikání osoby, která službu poskytuje, popřípadě její daňové identifikační číslo,
 d) rozsah a předmět poskytované služby,
 f) datum uskutečnění služby,
 i) základní nebo sníženou sazbu daně nebo sdělení, že se jedná o plnění osvobozené od daně, a odkaz na příslušné ustanovení tohoto zákona,
 j) výši


text:
daně uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru.
 (2) Osoba, která je povinna přiznat a zaplatit daň podle § 108 při poskytnutí služby zahraniční osobou povinnou k dani, je povinna doplnit na obdrženém daňovém dokladu chybějící údaje podle odstavce 1 písm. i), j) a základ daně v české měně. V případě daňového dokladu v elektronické podobě eviduje tato osoba chybějící údaje v evidenci pro daňové účely.
 (3) Pokud je osobou povinnou přiznat a zaplatit daň podle § 108 při poskytnutí služby zahraniční osobou povinnou k dani zahraniční osoba prostřednictvím daňového zástupce, neobsahuje daňový doklad údaje o daňovém identifikačním čísle osoby, které je služba poskytnuta. Daňový doklad musí obsahovat sdělení, že daň je povinen přiznat a zaplatit daňový zástupce, obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání daňového zástupce a daňové identifikační číslo daňového zástupce.
 (4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se obdobně vztahují na dodání zboží s instalací nebo montáží zahraniční osobou povinnou k dani, pokud je místo plnění v tuzemsku.
 (2) Daňový doklad při poskytnutí služby s místem plnění mimo tuzemsko musí obsahovat
 a) obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání plátce, který poskytuje službu,
 b) daňové identifikační číslo plátce, který poskytuje službu,
 c) název, sídlo nebo místo podnikání osoby, které je služba poskytována,
 d) daňové identifikační číslo osoby, které je služba poskytována, včetně kódu země,
 f) rozsah a předmět poskytované služby,
 h) datum uskutečnění služby nebo datum přijetí platby, podle toho, který den nastane dříve,
 j) odkaz na příslušné ustanovení tohoto zákona, podle kterého je místo plnění mimo tuzemsko,
 k) pokud je daň ve státě, ve kterém se nachází místo plnění, povinna přiznat a zaplatit osoba, které je služba poskytována, sdělení o této skutečnosti.
 (3) Pokud je osobou povinnou přiznat a zaplatit daň při poskytnutí služby s místem plnění mimo tuzemsko plátce prostřednictvím daňového zástupce, musí daňový doklad podle odstavce 1 obsahovat sdělení, že daň je povinen přiznat a zaplatit daňový zástupce, a údaje k identifikaci daňového zástupce.
 (4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se vztahují obdobně i na dodání zboží s instalací nebo montáží s místem plnění mimo tuzemsko plátcem.
 (1) Plátce, který dodává zboží do jiného členského státu, je povinen vystavit za každé dodání zboží pro jinou osobu, která je registrována k dani v jiném členském státě, daňový doklad obsahující náležitosti podle odstavce 3, a to nejpozději do 15 dnů od data uskutečnění dodání zboží do jiného členského státu nebo přijetí platby, pokud platba předchází dodání zboží.
 (2) Plátce je povinen vystavit daňový doklad i při zasílání zboží do jiného členského státu podle § 18.
 h) datum uskutečnění plnění nebo datum přijetí platby, podle toho, který den nastane dříve,
 (4) Při zasílání zboží do jiného členského státu podle § 18, pokud je místo plnění v tuzemsku, je plátce povinen vystavit daňový doklad podle odstavce 3, s výjimkou údajů podle písmen c), e) a k), a v dokladu uvést částku


text:
daně a kód země, do které je zboží zasíláno. Při zasílání zboží do jiného členského státu podle § 18, pokud je místo plnění v jiném členském státě, je plátce povinen vystavit daňový doklad podle odstavce 3, s výjimkou písmen c), e) a k), a v dokladu uvést kód země, do které je zboží zasíláno, a sdělení, že místo plnění je v této zemi.
 (1) Daňový doklad při pořízení zboží z jiného členského státu musí obsahovat
 a) název, sídlo nebo místo podnikání a daňové identifikační číslo osoby registrované k dani v jiném členském státě, která dodává zboží, včetně kódu země,
 b) obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání a daňové identifikační číslo pořizovatele,
 d) rozsah a předmět pořízení,
 f) datum uskutečnění pořízení nebo přijetí platby osobou registrovanou k dani v jiném členském státě podle toho, který den nastane dříve,
 i) základní nebo sníženou sazbu daně,
 (2) Pořizovatel je povinen doplnit na obdrženém dokladu případné chybějící údaje podle odstavce 1 písm. i), j) a základ daně v české měně. V případě daňového dokladu v elektronické podobě eviduje tato osoba chybějící údaje v evidenci pro daňové účely.
 Základ daně a výpočet daně, oprava základu daně,
 (1) Základem daně je peněžní částka snížená o daň, kterou jako úplatu obdržel nebo má obdržet plátce, za uskutečněné zdanitelné plnění od osoby, pro kterou je zdanitelné plnění uskutečněno, nebo od třetí osoby.
 (2) Pokud plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění, přijme platbu před uskutečněním zdanitelného plnění od osoby, pro kterou je zdanitelné plnění uskutečňováno, nebo od třetí osoby, je povinen z této přijaté částky přiznat daň. Tato částka je součástí základu daně podle odstavce 1 a daň za uskutečněné zdanitelné plnění se vypočítá podle § 37 z peněžní částky podle odstavce 1, která je snížena o přijatou platbu před uskutečněním zdanitelného plnění, ze které byla přiznána daň.
 b) spotřební daň,24) pokud zákon nestanoví jinak v § 41,
 f) při dodání staveb i stavební a montážní práce spojené s výstavbou, rekonstrukcí, modernizací a opravami, konstrukce, materiál, stroje a zařízení, které se do stavby jako jejich součást montážními a stavebními pracemi zabudují nebo zamontují.
 (4) Za vedlejší výdaje se považují zejména náklady na balení, přepravu, pojištění a provize.
 (5) Základ daně nezahrnuje
 b) slevu z ceny, pokud je poskytnuta k datu uskutečnění zdanitelného plnění.
 (6) Základem daně je cena zjištěná podle zvláštního právního předpisu,25) která je považována za cenu včetně daně, pokud jde
 a) o přijetí úplaty za zdanitelné plnění, která není vyjádřena v penězích,
 b) o použití hmotného majetku nebo poskytnutí služby pro účely nesouvisející s uskutečňováním ekonomických činností plátce podle § 13 odst. 4 písm. a) a § 14 odst. 3 písm. a),
 c) o použití majetku vytvořeného vlastní činností pro účely, kdy nemá plátce nárok na odpočet daně podle § 13 odst. 4 písm. b) a § 14 odst. 3 písm. b),
 d) o použití motorového vozidla, u kterého byl uplatněn nárok na odpočet daně pro přestavbu podle § 13 odst. 4 písm. g), jehož


text:
výsledkem je osobní automobil, u něhož není nárok na odpočet daně podle § 75 odst. 2 po přestavbě,
 e) o vydání vypořádacího podílu nebo podílu na likvidačním zůstatku podle § 13 odst. 4 písm. c) a § 14 odst. 3 písm. c),
 f) o pořízení obchodního majetku při jeho přemístění z jiného členského státu podle § 16 odst. 5, nebo
 g) o bezúplatné přenechání majetku a vydání podílu na majetku podle § 13 odst. 4 písm. d) a e) a § 14 odst. 3 písm. d) a e).
 (7) Pokud se za uskutečněná plnění stanoví celková cena nebo hodnota, která zahrnuje dodání zboží, převod nemovitosti nebo poskytnutí služby s různými sazbami daně, popřípadě osvobozená od daně, základ daně se pro jednotlivá zdanitelná plnění stanoví v poměrné výši odpovídající poměru cen zjištěných podle zvláštního právního předpisu25) jednotlivých plnění k celkovému součtu těchto zjištěných cen. Tato celková cena nebo hodnota se považuje za částku obsahující daň.
 (8) Pokud je při oceňování majetku vyžadován posudek více znalců, použije se pro zjištění poměru cen cena z posudku, v němž je cena nejvyšší, která se považuje za cenu obsahující daň.
 (9) Základem daně při dodání platných mincí, které jsou pro sběratelské účely prodávány za cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota, nebo za cenu vyšší, než je přepočet jejich nominální hodnoty na českou měnu, je rozdíl mezi cenou, za kterou jsou prodávány, a jejich nominální hodnotou. Tento rozdíl se považuje za částku obsahující daň. Pokud jsou prodávány za cenu nižší, než je jejich nominální hodnota, nebo za cenu nižší, než je přepočet jejich nominální hodnoty na českou měnu, základem daně je nula.
 (10) Při dodání výrobků ve vratných zálohovaných obalech je plátce daně povinen rozdělit základ daně na část vztahující se k dodávaným výrobkům a na část vztahující se k vratným zálohovaným obalům. Část základu daně vztahující se k vratným zálohovaným obalům je zvláštní peněžní částka, která je přímo vázána k vratnému obalu a jejíž vrácení po vrácení vratného obalu je kupujícímu při prodeji výrobku zaručeno26) (dále jen "zvláštní peněžní částka"). Zvláštní peněžní částka se považuje za částku obsahující daň. Uvedený postup se nepoužije, pokud plátce daně není podle zvláštního právního předpisu26) povinen vratné zálohované obaly vykoupit.
 Daň se vypočítá jako součin
 a) základu daně a koeficientu, který se vypočítá jako podíl, v jehož čitateli je výše sazby daně a ve jmenovateli číslo 100, vypočtená daň se zaokrouhlí na desítky haléřů nahoru nebo se uvede v haléřích; cena včetně daně se pro účely tohoto zákona dopočte jako součet základu daně a vypočtené daně po případném zaokrouhlení,
 b) peněžní částky podle § 36 odst. 1 nebo ceny zjištěné podle § 36 odst. 6 a koeficientu, který se vypočítá jako podíl, v jehož čitateli je příslušná výše sazby daně a ve jmenovateli součet čísla 100 a příslušné výše sazby, vypočtený koeficient se zaokrouhlí na čtyři desetinná místa, vypočtená daň se zaokrouhlí na desítky haléřů nahoru nebo se uvede v haléřích; cena bez daně se pro účely tohoto zákona dopočte jako rozdíl částky za zdanitelné plnění a vypočtené


text:
daně po případném zaokrouhlení.
 b) vedlejších výdajů vzniklých do prvního místa určení, které se nachází na území dovážejícího členského státu, popřípadě do dalšího místa určení na území Evropského společenství, pokud je toto místo při uskutečnění zdanitelného plnění známo,
 a) plátcem dovezeno a umístěno do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma a bylo propuštěno do volného oběhu, pokud nedochází ke změně vlastnického vztahu, bez ohledu na skutečnost, zda zboží prošlo nebo neprošlo zpracovatelskými operacemi a plátce navrhuje jeho propuštění do tuzemska, je základ daně podle odstavce 1,
 b) plátcem dovezeno a umístěno do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma a bylo propuštěno do volného oběhu, pokud došlo ke změně vlastnického vztahu a nový vlastník navrhuje jeho propuštění, je součet pořizovací ceny nebo ceny zjištěné podle zvláštního právního předpisu25) a popřípadě spotřební daně; pokud zboží prošlo zpracovatelskými operacemi, vstupuje do základu daně ještě výše nákladů na provedené zpracovatelské operace,
 c) plátcem umístěno do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma, pokud nedochází ke změně vlastnického vztahu, je součet ceny zjištěné podle zvláštního právního předpisu25) ke dni umístění zboží do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma a popřípadě spotřební daně, pokud dochází ke změně vlastnického vztahu, je součet pořizovací ceny nebo ceny zjištěné podle zvláštního právního předpisu25) a popřípadě spotřební daně,
 d) plátcem umístěno do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma, pokud došlo ke změně vlastnického vztahu a prošlo zpracovatelskými operacemi, je součet pořizovací ceny nebo ceny zjištěné podle zvláštního právního předpisu25) a popřípadě spotřební daně a výše nákladů na provedené zpracovatelské operace,
 e) osobou, která není plátcem, umístěno do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma, prošlo zpracovatelskými operacemi a má být původním nebo novým vlastníkem propuštěno zpět do tuzemska, je výše nákladů na provedené zpracovatelské operace.
 (4) U propuštění zboží do režimu volného oběhu nebo vrácení zboží se daň vypočítá jako součin příslušného základu daně a koeficientu, který se vypočítá jako podíl, v jehož čitateli je výše sazby daně a ve jmenovateli číslo 100. Vypočtená daň se zaokrouhlí na desítky haléřů nahoru. U zboží propuštěného do volného oběhu z režimu pasivního zušlechťovacího styku se základ daně vypočte způsobem shodným s výpočtem základu pro vyměření cla.
 (5) U propuštění zboží do režimu dočasného použití činí částka daně za každý, byť jen započatý kalendářní měsíc, během kterého bylo zboží propuštěno do režimu dočasného použití, 3 % z daně, která by měla být vyměřena za uvedené zboží, kdyby v okamžiku propuštění do režimu dočasného použití bylo propuštěno do volného oběhu. Takto stanovená daň nesmí být vyšší než ta, která by byla vyměřena v případě propuštění tohoto zboží do volného oběhu v okamžiku propuštění do režimu dočasného použití.
 (6) Při ukončení režimu dočasného použití propuštěním zboží do režimu volného oběhu se daň vypočte způsobem shodným s výpočtem daně při propuštění zboží do režimu volného oběhu.
 a zahraniční osobou
 (1) Základ daně při poskytnutí služby podle § 15 osobou registrovanou k dani v jiném členském státě a zahraniční osobou se stanoví obdobně podle § 36.
 (1) Základ daně při dovozu zboží, které


text:
je propuštěno do celního režimu volný oběh s následným umístěním do režimu podmíněného osvobození od spotřební daně podle zvláštního právního předpisu,24) se stanoví podle § 38 bez zahrnutí spotřební daně.
 (3) U zboží, které je vyrobeno v tuzemsku v režimu podmíněného osvobození od spotřební daně a v tomto režimu je dodáno, se základ daně stanoví podle § 36 bez zahrnutí spotřební daně.
 (4) U zboží, které se nachází v režimu podmíněného osvobození od spotřební daně, a plátce uskutečňuje jeho dodání podle § 13 při uvedení zboží do volného daňového oběhu, se základ daně stanoví podle § 36.
 Oprava základu daně a výše daně u zdanitelných plnění
 (1) Plátce může opravit výši daně
 c) při vrácení spotřební daně podle § 40 odst. 2.
 (2) Plátce je povinen opravit výši daně při zvýšení základu daně, ke kterému dojde po datu uskutečnění zdanitelného plnění.
 (3) Plátce je povinen opravit výši daně, pokud dojde k vrácení platby, u níž ke dni jejího přijetí vznikla povinnost přiznat daň a jestliže se zdanitelné plnění neuskutečnilo.
 (4) Oprava základu daně a výše daně je samostatným zdanitelným plněním, které se považuje za uskutečněné
 a) ve zdaňovacím období, ve kterém byl daňový dobropis doručen plátci, pro kterého se uskutečnilo zdanitelné plnění, pokud jde o opravu výše daně podle odstavce 1, nebo
 b) ve zdaňovacím období, ve kterém byla oprava výše daně provedena, pokud jde o opravu výše daně podle odstavce 2 nebo 3.
 (5) U opravy základu daně a výše daně se uplatní sazba daně platná ke dni uskutečnění původního zdanitelného plnění. Pokud plátce vystavil doklad s jinou než platnou sazbou daně, musí nejprve provést samostatně opravu sazby daně podle § 49. Při opravě základu daně a výše daně v případě zdanitelných plnění uskutečněných pro jiného plátce vystaví plátce daňové doklady s náležitostmi podle § 43.
 (6) Opravu základu daně a výše daně v případě zdanitelných plnění uskutečněných pro osobu, která není plátcem, provede plátce ve zdaňovacím období, ve kterém byla oprava základu daně provedena, vystavením dokladu o opravě základu a výše daně. Údaje o výši daně se uvádějí v české měně a doklad musí obsahovat
 c) důvod opravy,
 rozdíl mezi opraveným a původním základem daně za zdanitelné plnění, v případě opravy výše daně podle odstavce 3 výši přijaté platby,
 rozdíl ve výši daně odpovídající rozdílu mezi opraveným a původním základem daně za zdanitelné plnění, v případě opravy výše daně podle odstavce 3 výši daně odpovídající výši přijaté platby uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru.
 (7) Opravu základu a výše daně nelze provést po uplynutí 3 let od konce zdaňovacího období, ve kterém se uskutečnilo původní zdanitelné plnění.
 (8) Opravu základu a výše daně může provést plátce nebo jeho právní nástupce, který uskutečnil původní zdanitelné plnění.
 Daňový dobropis a vrubopis při opravě základu daně
 a výše daně u zdanitelných plnění
 (1) Pokud dojde k opravě základu daně a výše daně podle § 42, plátce, který uskutečnil původní zdanitelné plnění, je povinen vyhotovit pro plátce, pro kterého uskutečnil zdanitelné plnění, daňový dobropis nebo daňový vrubopis,


text:
a to ke dni, kdy byla provedena oprava základu daně. Údaje o dani se v daňovém dobropise nebo v daňovém vrubopise uvádějí v české měně.
 (2) Daňovým dobropisem je daňový doklad, kterým se opravuje výše daně při opravě podle § 42 odst. 1 a 3.
 (3) Daňovým vrubopisem je daňový doklad, kterým se opravuje výše daně při opravě podle § 42 odst. 2.
 (4) Daňový dobropis nebo daňový vrubopis musí obsahovat
 a) obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání, plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění,
 c) obchodní firmu nebo jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání plátce, pro něhož se uskutečňuje zdanitelné plnění,
 h) základní nebo sníženou sazbu daně, a dále
 1. jde-li o daňový dobropis, evidenční číslo původního daňového dokladu, rozdíl mezi opraveným a původním základem daně za zdanitelné plnění, v případě opravy výše daně podle odstavce 3 výši přijaté platby, a tomu odpovídající daň zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru, popřípadě uvedenou i v haléřích,
 2. jde-li o daňový vrubopis, evidenční číslo původního daňového dokladu, rozdíl mezi opraveným a původním základem daně za zdanitelné plnění a tomu odpovídající daň zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru, popřípadě uvedenou i v haléřích.
 (5) Pokud se oprava základu a výše daně týká více zdanitelných plnění, ke kterým byly vystaveny samostatné daňové doklady podle § 28, mohou být údaje, které jsou společné pro všechny opravy na daňovém dobropisu nebo daňovém vrubopisu, uvedeny pouze jednou. Ve vazbě na původní daňové doklady však musí být na daňovém dobropisu nebo daňovém vrubopisu vždy uvedena čísla původních daňových dokladů, rozdíly mezi opraveným a původním základem daně a tomu odpovídající částky daně.
 (6) Pokud byl za uskutečněné zdanitelné plnění vystaven jiný daňový doklad než běžný daňový doklad, při opravě základu a výše daně vystaví plátce doklad odpovídající účelem a obsahem daňovému dobropisu nebo daňovému vrubopisu s náležitostmi odpovídajícími původně vystavenému daňovému dokladu.
 Oprava výše daně při dovozu zboží
 (1) Pokud plátce zjistí po vyměření daně, že uplatnil nárok na odpočet daně ve výši daně vyměřené celním orgánem, přičemž došlo k nesprávnému uplatnění § 38, je povinen tuto skutečnost oznámit celnímu orgánu, který daň původně vyměřil. Pokud dojde k dodatečnému vyměření daně celním orgánem, má plátce nárok na odpočet daně za podmínek podle § 72 až 75.
 (2) Pokud plátce uplatní nárok u celního orgánu, který rozhodne o vrácení daně z důvodu uplatněného pro její vrácení, a plátce již uplatnil nárok na odpočet daně v původní výši vyměřené a vybrané daně, daň celní orgán vrátí. Plátce je povinen snížit dříve uplatněný nárok na odpočet daně o částku vrácené daně, a to v daňovém přiznání za zdaňovací období, ve kterém byla daň vrácena.
 Oprava základu a výše daně při poskytnutí služby osobou
 (1) Oprava základu a výše daně se při poskytnutí služby podle § 15 osobou registrovanou k dani v jiném členském státě nebo zahraniční osobou provádí podle § 42.
 (2) Opravu provádí plátce na základě dokladu, ve kterém je odkazováno


text:
na původní daňový doklad, který vystavila osoba, která poskytla službu.
 Oprava základu a výše daně při pořízení zboží
 (1) Oprava základu a výše daně se při pořízení zboží z jiného členského státu provádí podle § 42.
 (2) Opravu provádí pořizovatel na základě dokladu, ve kterém je odkazováno na původní doklad, na základě kterého bylo zboží pořízeno z jiného členského státu.
 a) daňové identifikační číslo osoby registrované k dani v jiném členském státě, která dodává zboží,
 c) údaje nezbytné k provedení opravy základu daně.
 (2) U zboží se uplatňuje základní sazba. U zboží uvedeného v příloze č. 1, tepla a chladu se uplatňuje snížená sazba.
 (3) U služeb se uplatňuje základní sazba. U služeb uvedených v příloze č. 2 se uplatňuje snížená sazba.
 (4) U převodu nemovitosti se uplatňuje základní sazba, pokud zákon nestanoví jinak.
 (5) U dodání stavby včetně nedokončené stavby, stavebních a montážních prácí spojených s jejich výstavbou, rekonstrukcí, modernizací a opravami včetně konstrukcí, materiálů, strojů a zařízení, které se do stavby jako jejich součást montážními a stavebními pracemi zabudují nebo zamontují, se uplatní základní sazba daně, pokud zákon nestanoví jinak.
 (6) U dovozu uměleckých děl, sběratelských předmětů a starožitností uvedených v příloze č. 4 se uplatňuje snížená sazba.
 (7) U dovozu zboží, u kterého se uplatňuje jednotná celní sazba a které zařazením patří do různých podpoložek Harmonizovaného systému, se uplatňuje základní sazba, pokud alespoň jeden druh zboží podléhá této sazbě daně.
 (8) U části základu daně vztahujícímu se k vratným zálohovaným obalům podle § 36 odst. 11 se použije sazba daně platná pro tento obal.
 Sazby daně u bytové výstavby
 (1) U převodu bytového domu, rodinného domu a bytu se uplatní snížená sazba daně, pokud zákon nestanoví jinak v § 56.
 (2) U dodání bytového domu, rodinného domu a bytu jako součásti těchto domů, a to i nedokončených, včetně stavebních a montážních prácí spojených s jejich výstavbou, rekonstrukcí, modernizací a opravami včetně konstrukcí, materiálů, strojů a zařízení, které se do nich jako jejich součást montážními a stavebními pracemi zabudují nebo zamontují, se uplatní snížená sazba daně.
 (3) Bytovým domem je stavba pro bydlení, v níž z úhrnu podlahových ploch všech jejich místností a prostorů připadá víc než polovina na byty. Rodinný dům je stavba pro bydlení, v níž je více než polovina podlahové plochy místností a prostorů určena pro bydlení. Rodinný dům může mít nejvýše tři samostatné byty, nejvýše dvě nadzemní podlaží a jedno podzemní podlaží a podkroví. Bytem je místnost nebo soubor místností, které jsou podle rozhodnutí stavebního úřadu určeny k bydlení, včetně podílu na společných částech domu podle zvláštního právního předpisu.27)
 Oprava sazby daně a výše daně u plnění
 (1) Plátce je povinen provést opravu sazby daně a výše daně, pokud po vyměření daně z daňového přiznání zjistí, že uskutečnil plnění nebo přijal platbu, přičemž u tohoto plnění uplatnil jinou než platnou sníženou nebo základní sazbu daně, nebo osvobození od daně, a snížil tím svou daňovou povinnost. Opravu sazby daně provede plátce v dodatečném daňovém přiznání podle § 103.
 (2) Pokud plátce zjistí po vyměření daně


text:
z daňového přiznání, že uskutečnil plnění nebo přijal platbu, přičemž u tohoto plnění v tomto daňovém přiznání uplatnil jinou než platnou sníženou nebo základní sazbu daně, nebo osvobození od daně, a zvýšil tím daňovou povinnost, nelze opravu sazby daně a výše daně provést.
 (3) Pro opravu sazby daně a výše daně v důsledku uplatnění jiné než platné snížené nebo základní sazby daně nebo osvobození od daně při poskytnutí služby osobou registrovanou k dani v jiném členském státě nebo zahraniční osobou nebo při pořízení zboží z jiného členského státu platí obdobně odstavce 1 a 2.
 (4) Pokud plátce zjistí po vyměření daně při dovozu zboží, že uplatnil nárok na odpočet daně ve výši daně vyměřené celním orgánem, přičemž došlo k nesprávnému uplatnění sazby daně, je povinen tuto skutečnost oznámit celnímu orgánu, který daň původně vyměřil. Pokud dojde k dodatečnému vyměření daně celním orgánem, má plátce nárok na odpočet daně za podmínek podle § 72 až 75. Pokud dojde k vrácení daně, je plátce povinen snížit dříve uplatněný nárok na odpočet daně o částku vrácené daně, a to v daňovém přiznání za zdaňovací období, ve kterém byla daň vrácena.
 (1) Plátce může vystavit opravný daňový doklad při opravě sazby daně podle § 49 a dále v případě, že opravu sazby daně provede správce daně na základě vlastního zjištění a dodatečně vyměří daň za plnění, na které plátce vystavil daňový doklad, přičemž u tohoto plnění plátce uplatnil jinou než platnou sníženou nebo základní sazbu daně, osvobození od daně bez nároku na odpočet daně, popřípadě osvobození od daně s nárokem na odpočet daně, a snížil tím svou daňovou povinnost.
 (2) Opravný daňový doklad lze vystavit nejdříve dnem provedení opravy a nejpozději do 3 let od konce zdaňovacího období, ve kterém se uskutečnilo původní plnění.
 (3) Opravný daňový doklad musí obsahovat
 c) obchodní firmu, popřípadě jméno a příjmení, popřípadě název, dodatek ke jménu a příjmení nebo názvu, sídlo nebo místo podnikání plátce, pro něhož se uskutečňuje plnění,
 d) daňové identifikační číslo plátce, pro něhož se uskutečňuje plnění,
 h) evidenční číslo původně vystaveného daňového dokladu, na kterém plátce použil jinou než platnou sníženou nebo základní sazbu daně, popřípadě neoprávněně uplatnil osvobození od daně,
 i) základ daně z původně vystaveného daňového dokladu se záporným znaménkem, původně použitou sazbu daně a výši daně se záporným znaménkem,
 j) základ daně z původně vystaveného daňového dokladu, správnou sazbu daně a výši daně uvedenou v korunách a haléřích, popřípadě zaokrouhlenou na desítky haléřů nahoru.
 (4) Pokud se oprava sazby daně týká více plnění, ke kterým byly vystaveny samostatné daňové doklady podle § 26, mohou být údaje, které jsou společné pro všechny opravy na opravném daňovém dokladu, uvedeny pouze jednou. Ve vazbě na původní daňové doklady však musí být na opravném daňovém dokladu vždy uvedena čísla původních daňových dokladů.
 (5) Pokud byl za uskutečněné plnění vystaven jiný daňový doklad než běžný daňový doklad, při opravě sazby daně a výše daně u plnění vystaví plátce doklad odpovídající účelem a obsahem opravnému daňovému dokladu s náležitostmi odpovídajícími původně vystavenému daňovému dokladu.
 g) zdravotnické služby


text:
a zboží (§ 58),
 i) provozování loterií a jiných podobných her (§ 60), uvedených v ustanovení § 2 písm. b), e), i), j) a k) zákona č. 202/1990 Sb., o loteriích a jiných podobných hrách, ve znění pozdějších předpisů,
 j) provozování loterií a jiných podobných her (§ 60),
 l) dodání zboží, které bylo použito pro plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně, a zboží, u něhož nemá plátce nárok na odpočet daně (§ 62).
 (2) U plnění, která jsou osvobozena od daně bez nároku na odpočet daně, vzniká povinnost přiznat uskutečnění tohoto plnění ke dni jeho uskutečnění nebo ke dni přijetí platby, a to k tomu dni, který nastane dříve. Plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně je plátce povinen uvést do daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém vznikla povinnost přiznat toto plnění.
 Provozováním rozhlasového nebo televizního vysílání se pro účely osvobození od daně rozumí rozhlasové nebo televizní vysílání prováděné provozovateli vysílání ze zákona,29) s výjimkou vysílání reklam,30) teleshoppingu31) nebo sponzorování.32)
 f) poskytování bankovních záruk podle zvláštního právního předpisu,33)
 g) otevření, potvrzení a avizování akreditivu podle zvláštního právního předpisu,33)
 h) obstarávání inkasa podle zvláštního právního předpisu,35)
 k) dodání zlata České národní bance a přijímání vkladů Českou národní bankou od bank nebo od státu,
 l) organizování regulovaného trhu s investičními nástroji,36)
 m) přijímání nebo předávání pokynů týkajících se investičních nástrojů na účet zákazníka,36)
 n) provádění pokynů týkajících se investičních nástrojů na cizí účet,36)
 o) obchodování s investičními nástroji na vlastní účet pro jiného,36)
 p) obhospodařování majetku zákazníka na základě smlouvy se zákazníkem, pokud je součástí majetku investiční nástroj,36) s výjimkou správy nebo úschovy v oblasti investičních nástrojů,
 q) upisování nebo umísťování emisí investičních nástrojů,36)
 r) vedení evidence investičních nástrojů,36)
 s) vypořádání obchodů s investičními nástroji,36)
 v) obhospodařování investičních fondů nebo podílových fondů podle zvláštního právního předpisu,37)
 w) vybírání rozhlasových nebo televizních poplatků,38)
 (2) Osvobození podle odstavce 1 písm. c) v případě operací souvisejících se správou úvěru může uplatnit pouze osoba poskytující úvěr.
 Pojišťovacími činnostmi se pro účely tohoto zákona rozumí pojišťovací nebo zajišťovací činnosti včetně jejich zprostředkování a penzijní připojištění včetně jeho zprostředkování.
 Převod a nájem pozemků, staveb, bytů a nebytových prostor,
 (1) Převod staveb, bytů a nebytových prostor je osvobozen od daně po uplynutí tří let od nabytí nebo kolaudace. U fyzické osoby se za nabytí pozemků a staveb považuje den jejich převedení do jejího obchodního majetku.
 (2) Finanční pronájem staveb, bytů a nebytových prostor je osvobozen od daně, s výjimkou uzavření smlouvy o finančním pronájmu do pěti let po nabytí nebo kolaudaci stavby nebo před nabytím či kolaudací stavby.
 (3) Převod pozemků, včetně finančního pronájmu, je osvobozen od daně, s výjimkou převodu stavebních pozemků. Stavebním pozemkem se pro účely tohoto zákona rozumí nezastavěný pozemek, na kterém může být podle stavebního povolení39) provedena stavba spojená se zemí pevným základem. Nezastavěným pozemkem se rozumí pozemek, na kterém není stavba jako věc.40)
 (4) Nájem pozemků, staveb, bytů a nebytových prostor je osvobozen od daně. Osvobození se nevztahuje na krátkodobý nájem, nájem prostor a míst k parkování vozidel,


text:
nájem bezpečnostních schránek nebo trvale instalovaných zařízení a strojů. Trvale instalovanými zařízeními a stroji se rozumí zařízení nebo stroje, které jsou pevnou součástí stavby, ale podle zvláštního právního předpisu41) jsou zařazeny do jiné odpisové skupiny než stavba.
 (5) Plátce se může rozhodnout, že u nájmu pozemků, staveb, bytů a nebytových prostor jiným plátcům pro účely uskutečňování jejich ekonomických činností se uplatňuje daň. Plátce je povinen oznámit správci daně nejpozději do 30 dnů ode dne uzavření nájemní smlouvy uplatňování daně u tohoto nájmu.
 a) výchovná a vzdělávací činnost poskytovaná v základních školách, základních uměleckých školách, učilištích, středních odborných učilištích nebo střediscích nebo pracovištích praktického vyučování, gymnáziích, středních odborných školách nebo speciálních školách,42) vysokých školách43) nebo předškolních zařízeních nebo školských zařízeních,44) nebo
 b) činnost prováděná za účelem rekvalifikace zabezpečovaná pověřenými výchovně vzdělávacími zařízeními.
 (2) Od daně je osvobozeno dodání zboží nebo poskytnutí služby uskutečňované v rámci výchovné nebo vzdělávací činnosti osobou uvedenou v odstavci 1.
 (3) Osvobození od daně se nevztahuje na vzdělávací činnost, která není poskytována v rámci akreditovaného studijního programu, zejména na přípravné kurzy k přijímacím zkouškám, kvalifikační kurzy nebo přípravné kurzy ke studiu.
 (1) Zdravotnickými službami se pro účely tohoto zákona rozumí služby zdravotní péče a související služby poskytované oprávněnými subjekty45) pacientům a osobám, jimž je taková péče určena, a vymezené zvláštními právními předpisy.46) Za zdravotnické služby se nepovažují zdanitelná plnění uskutečňovaná očními optiky.
 (2) Od daně je osvobozeno dodání zboží, které je spotřebováno v rámci zdravotnických služeb podle odstavce 1. Od daně je osvobozeno dodání lidské krve a jejích složek k přímému klinickému využití, lidských orgánů, tkání nebo mateřského mléka. Od daně je osvobozeno též dodání stomatologických výrobků, které jsou zdravotnickými prostředky podle zvláštních právních předpisů, stomatologickými laboratořemi včetně oprav tohoto zboží. Od daně není osvobozen výdej nebo prodej léčiv, potravin určených pro zvláštní výživu nebo zdravotnických prostředků na lékařský předpis i bez lékařského předpisu.
 (3) Od daně je osvobozeno zdravotní pojištění podle zvláštního právního předpisu.46)
 Službami sociální pomoci se pro účely tohoto zákona rozumí služby sociální péče, ústavní sociální péče, ústavní sociální péče o staré občany, ústavní sociální péče o zdravotně postižené občany, ústavní sociální péče o děti a mládež, ústavní sociální péče o ostatní občany, ostatní sociální péče, denní sociální péče o děti a mládež (kromě zdravotně postižených), denní sociální péče o zdravotně postižené děti a mládež, sociální péče poradenské a výchovné ve prospěch dětí a mládeže, služby sociální podpory, služby pracovní adaptace zdravotně postiženým nebo nezaměstnaným a ostatní sociální péče bez ubytování, poskytované podle zvláštního právního předpisu,47) poskytované veřejnoprávními subjekty nebo dobročinnými organizacemi.
 Ostatní plnění osvobozená od daně bez nároku
 na odpočet daně
 a) poskytnutí služeb jako protihodnoty členského příspěvku pro vlastní členy politických stran a hnutí, církví a náboženských společností, občanských sdružení včetně odborových organizací, profesních komor nebo jiných právnických osob, které nebyly založeny nebo zřízeny za účelem podnikání, pokud toto osvobození od daně nenarušuje hospodářskou soutěž; od daně je osvobozeno také dodání zboží těmito osobami v souvislosti s poskytnutými službami,
 b) poskytnutí služeb a dodání zboží veřejnoprávními subjekty nebo dobročinnými organizacemi, pokud tyto


text:
služby nebo zboží úzce souvisejí s ochranou dětí a mládeže,
 e) poskytnutí kulturních služeb a dodání zboží s nimi úzce souvisejícího, pokud jsou poskytovány právnickou osobou zřízenou zákonem, právnickou osobou zřízenou Ministerstvem kultury, vyššími územními samosprávnými celky nebo obcí podle zvláštního předpisu nebo právnickou osobou, která nebyla založena nebo zřízena za účelem podnikání,
 f) poskytování služeb a dodání zboží osobami, jejichž činnosti jsou osvobozeny od daně podle písmen b), c), d) a e) a podle § 57, 58 a 59 za podmínky, že toto osvobození od daně není způsobilé narušit hospodářskou soutěž a poskytování služeb a dodání zboží je těmito osobami prováděno výlučně za účelem získání finančních prostředků k činnostem, pro které jsou tyto osoby založeny nebo zřízeny.
 od daně bez nároku na odpočet daně, a zboží, u něhož nemá
 plátce nárok na odpočet daně
 (1) Plněním osvobozeným od daně je dodání zboží plátcem, u kterého při pořízení plátce neuplatnil nárok na odpočet daně podle § 75 odst. 1.
 (2) Plněním osvobozeným od daně je dodání zboží, u něhož nemá plátce nárok na odpočet daně podle § 75 odst. 2 a 3.
 (1) Od daně s nárokem na odpočet daně jsou osvobozena dále uvedená osvobozená plnění za podmínek stanovených v § 64 až 71:
 (2) U plnění, která jsou osvobozena od daně s nárokem na odpočet daně, vzniká povinnost přiznat uskutečnění tohoto plnění ke dni jeho uskutečnění nebo ke dni přijetí platby, a to k tomu dni, který nastane dříve, pokud zákon nestanoví jinak. Plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně je plátce povinen uvést do daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém vznikla povinnost přiznat toto plnění.
 (3) Dodání zboží, které je předmětem spotřební daně, do jiného členského státu plátcem osobě povinné k dani, která není registrovaná k dani v jiném členském státě, nebo právnické osobě, která není registrovaná k dani v jiném členském státě, které je odesláno nebo přepraveno z tuzemska plátcem nebo pořizovatelem nebo zmocněnou třetí osobou, je osvobozeno od daně s nárokem na odpočet daně, pokud odeslání nebo přeprava zboží je uskutečněna podle zvláštního právního předpisu,25) a povinnost platit spotřební daň vzniká pořizovateli v členském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží.
 (1) Pořízení zboží z jiného členského státu je osvobozeno od daně, pokud dodání takového zboží plátcem v tuzemsku je osvobozeno od daně.
 (2) Pořízení zboží z jiného členského státu je osvobozeno od daně, pokud dovoz takového zboží je osvobozen od daně.
 (1) Vývozem zboží se rozumí dodání zboží z tuzemska, které bylo odesláno nebo přepraveno na místo určení ve třetí zemi nebo na území podle § 3 odst. 2, pokud jsou součástí celního území Evropského společenství,14) a na Normanské ostrovy a do San Marina.
 (2) Vývoz zboží je osvobozen od daně, pokud je odeslání nebo přeprava uskutečněna vývozcem nebo jím zmocněnou osobou. Vývoz zboží je také osvobozen od daně, pokud je odeslání nebo přeprava uskutečněna kupujícím nebo jím zmocněnou osobou, jestliže kupující nemá v tuzemsku sídlo, místo podnikání nebo provozovnu, popřípadě místo pobytu nebo místo, kde se obvykle zdržuje. Vývoz zboží není osvobozen


text:
od daně, pokud kupující přepravuje pohonné hmoty a potraviny pro vlastní potřebu.
 (3) Pro účely tohoto zákona je vývoz zboží uskutečněn, pokud je zboží propuštěno do režimu vývozu, do režimu pasivního zušlechťovacího styku, do režimu tranzitu nebo umístěno do svobodného celního skladu nebo pásma, zboží vystoupilo do třetí země a na daňovém dokladu prokazujícím vývoz zboží podle § 30 odst. 4 je celním orgánem uveden údaj o datu výstupu vyváženého zboží z území Evropského společenství nebo je potvrzeno umístění zboží do svobodného celního skladu nebo pásma. Pokud není výstup zboží z území Evropského společenství potvrzen celním orgánem, prokazuje plátce splnění podmínek pro osvobození od daně jinými důkazními prostředky.
 (4) Osvobození od daně při vývozu zboží je plátce oprávněn přiznat nejdříve ke dni výstupu vyváženého zboží z území Evropského společenství do třetí země.
 (5) Vývoz zboží je plátce povinen uvést do daňového přiznání, a to nejdříve za zdaňovací období, ve kterém byl oprávněn přiznat osvobození od daně. Plátce může uvést vývoz zboží do daňového přiznání pouze, pokud má plátce doklad prokazující vývoz zboží podle § 30 odst. 4.
 (6) Plátce nemá nárok na vrácení daně u zpět vyváženého zboží z režimu aktivního zušlechťovacího styku v systému navracení.
 (1) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno dodání paliva a potravin lodím
 a) používaným k plavbě po volném moři a přepravujícím cestující za úplatu nebo používaným k obchodní, průmyslové nebo rybářské činnosti,
 b) používaným k poskytnutí záchrany a pomoci na moři nebo k pobřežnímu rybolovu, s výjimkou zásobování lodí používaných k pobřežnímu rybolovu potravinami,
 c) válečným, pokud opouštějí tuzemsko a směřují do zahraničních přístavů a kotvišť.
 a) dodání, úprava, oprava, údržba nebo nájem námořních lodí uvedených v odstavci 1 písm. a) a b),
 a) dodání, úprava, oprava, údržba nebo nájem letadel užívaných leteckými společnostmi provozujícími mezinárodní dopravu za úplatu,
 (4) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno dodání paliva a potravin letadlům uvedeným v odstavci 3.
 (5) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno poskytnutí služby, s výjimkou služeb uvedených v odstavci 2, které přímo souvisejí s námořními loděmi uvedenými v odstavci 2 nebo přímo souvisejí s přepravovaným nákladem.
 (6) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno poskytnutí služby, s výjimkou služeb uvedených v odstavci 3, které přímo souvisejí s letadly uvedenými v odstavci 3 nebo přímo souvisejí s přepravovaným nákladem.
 (7) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno dodání zboží nebo poskytnutí služby diplomatické misi, konzulárnímu úřadu, zvláštní misi, zastupitelství mezinárodní organizace nebo orgánu Evropských společenství se sídlem v jiném členském státě, pokud plátce uskutečňující toto dodání nebo poskytnutí služby prokáže nárok na osvobození tohoto dodání nebo poskytnutí služby osvědčením o osvobození od daně potvrzeným příslušným orgánem členského státu, na jehož území je sídlo diplomatické mise, konzulárního úřadu, zvláštní mise, zastupitelství mezinárodní organizace nebo orgánu Evropských společenství.
 (8) Diplomatická mise, konzulární úřad, zvláštní mise, zastupitelství mezinárodní organizace nebo orgán Evropských společenství se sídlem v tuzemsku jsou povinny na vyžádání osoby registrované k dani v jiném členském státě, která těmto osobám dodává zboží


text:
nebo poskytuje službu, které jsou osvobozeny od daně, požádat správce daně o potvrzení osvědčení o osvobození od daně. Diplomatická mise, konzulární úřad, zvláštní mise nebo zastupitelství mezinárodní organizace jsou oprávněny od osoby registrované k dani v jiném členském státě pořizovat zboží nebo službu, které jsou osvobozeny od daně, pouze do určité výše. Pro stanovení této výše se použije § 80 obdobně.
 (9) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno dodání zboží nebo poskytnutí služby
 (10) Od daně s nárokem na odpočet je osvobozeno provozování loterií a jiných podobných her (§ 60), mimo her uvedených v ustanovení § 2 písm. b), e), i), j) a k) zákona č. 202/1990 Sb., o loteriích a jiných podobných hrách, ve znění pozdějších předpisů.
 (12) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno dodání zboží humanitárním a dobročinným organizacím, které je v rámci své humanitární, dobročinné nebo vzdělávací činnosti mimo území Evropského společenství odešlou nebo přepraví do třetí země.
 (13) Od daně s nárokem na odpočet daně je osvobozeno poskytnutí služby osobou, která jedná jménem a na účet jiné osoby, pokud je součástí plnění osvobozeného od daně podle § 66 až 69, s výjimkou odstavce 13, nebo plnění uskutečněného ve třetí zemi.
 Osvobození přepravy a služeb přímo vázaných na dovoz
 a vývoz zboží
 (1) Přeprava zboží při vývozu je v tuzemsku osvobozena od daně s nárokem na odpočet daně. Služby přímo vázané na dovoz, včetně přepravy zboží při dovozu, jsou v tuzemsku osvobozeny od daně s nárokem na odpočet daně, pokud jsou náklady na tyto služby zahrnuty do základu daně podle § 38.
 (2) Za přepravu zboží vázanou na dovoz zboží podle § 12 odst. 2 a vývoz zboží se nepovažuje přeprava z místa v tuzemsku do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma a naopak a mezi dvěma svobodnými celními sklady nebo svobodnými celními pásmy.
 (3) Služby, které jsou přímo vázány na dovoz zboží podle § 12 odst. 2 a vývoz zboží, s výjimkou služeb uvedených v § 51, jsou osvobozeny od daně s nárokem na odpočet daně.
 (4) Osvobození od daně při uskutečňování přepravy při dovozu a vývozu zboží je plátce, který přepravu při dovozu a vývozu zboží uskutečňuje, povinen doložit správci daně přepravním dokladem potvrzeným pohraničním celním úřadem členského státu, který je vstupním státem při dovozu zboží nebo výstupním státem při vývozu zboží. Přepravním dokladem se rozumí doklad, který je používán pro dopravní prostředek, jímž je přeprava zboží při dovozu a vývozu uskutečňována. Plátce, který uskutečňuje přepravu při dovozu a vývozu zboží na základě postoupení závazku dalších osob, je povinen prokázat nárok na osvobození od daně přepravním dokladem, smlouvou o přepravě věci nebo jinými důkazními prostředky.
 Přeprava osob mezi jednotlivými členskými státy a dále mezi členskými státy a třetími zeměmi je v tuzemsku osvobozena od daně s nárokem na odpočet daně. Tato přeprava je osvobozena, i když je prováděna osobami, které jsou registrovány k dani v jiném členském státě, nebo zahraniční osobou povinnou k dani. Zpáteční přeprava se považuje za samostatnou přepravu.
 Osvobození při dovozu zboží
 (1) Dovoz zboží


text:
je osvobozen od daně, pokud je dováženému zboží přiznáno osvobození od cla podle zvláštního právního předpisu,49) s výjimkou dovozu vybavení domácností určeného k zařízení rekreačního objektu, zboží vzdělávací, kulturní a vědecké povahy, vědeckých nástrojů a přístrojů, nástrojů a přístrojů určených pro lékařský výzkum, stanovení lékařské diagnózy a provádění lékařských výkonů, pokud není osvobozen podle odstavce 2.
 (2) Od daně je osvobozen dovoz zboží, pokud by dodání tohoto zboží plátcem v tuzemsku bylo osvobozeno od daně.
 (3) U vráceného zboží je přiznán nárok na osvobození od daně pouze osobě, která předmětné zboží vyvezla, pokud bylo tomuto zboží přiznáno osvobození od cla.
 (4) Od daně je osvobozen dovoz zboží osobám požívajícím diplomatických výsad a imunit, a to v rozsahu vyplývajícím z mezinárodních smluv, které jsou součástí českého právního řádu, pokud bylo tomuto zboží přiznáno osvobození od cla.
 (5) Od daně je osvobozen dovoz zboží mezinárodními organizacemi nebo jejich členy, a to v rámci omezení a za podmínek stanovených mezinárodními úmluvami zakládajícími tyto organizace, popřípadě dohodami o umístění jejich sídla.
 (6) Od daně je osvobozen dovoz zboží ozbrojenými silami ostatních členských států Severoatlantické smlouvy, které je určeno pro použití těmito ozbrojenými silami nebo civilními zaměstnanci je doprovázejícími nebo k zásobení jejich jídelen, pokud se tyto síly podílejí na společném obranném úsilí.
 (7) Od daně je osvobozen dovoz úlovku do přístavu, který nebyl zpracován nebo který již byl konzervován za účelem prodeje, ale dosud nebyl dodán, pokud byl uskutečněn osobou podnikající v námořním rybářství.
 (8) Od daně je osvobozen dovoz zboží, při kterém vzniká daňová povinnost v tuzemsku, pokud je zboží odesláno nebo přepraveno ze třetí země, a ukončení odeslání nebo přepravy tohoto zboží je v jiném členském státě a dodání tohoto zboží do jiného členského státu je osvobozeno od daně podle § 64.
 (9) Od daně je osvobozen dovoz zlata Českou národní bankou.
 (10) Od daně jsou osvobozeny drobné zásilky zboží neobchodní povahy ze třetí země mezi fyzickými osobami, a to za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem.49) Od daně nejsou osvobozeny zásilky obsahující zboží nad množstevní limity stanovené tímto zvláštním právním předpisem.
 (11) Od daně je osvobozen dovoz obchodního majetku a ostatního zařízení při přemístění podnikání ze třetí země, a to za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem,49) s výjimkou ustanovení týkajících se půjčení, pronájmu, zastavení nebo převodu tohoto obchodního majetku nebo zařízení. Osvobození se nevztahuje na obchodní majetek a zařízení použité pro plnění osvobozené od daně bez nároku na odpočet daně podle § 51.
 (12) Od daně je osvobozen dovoz laboratorních zvířat a biologických a chemických látek určených k výzkumu, a to za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem,49) pokud jsou dovezeny bez úplaty.
 (13) Od daně je osvobozen dovoz zboží pro státní a dobročinné organizace, a to za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem,49) pokud je toto zboží získáno bez úplaty.
 (14) Od daně je osvobozen dovoz zboží určeného pro užití zdravotně postiženými osobami, uskutečněný institucemi nebo organizacemi, jejichž hlavní činností je vzdělávání nebo pomoc zdravotně postiženým osobám, včetně zboží darovaného těmto institucím nebo organizacím, za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem.49) Zboží, jehož dovoz


text:
byl osvobozen od daně podle tohoto odstavce, nesmí být použito pro jiné účely než vzdělávání, zaměstnávání nebo sociální přizpůsobení zdravotně postižených osob.
 (15) Od daně je osvobozen dovoz pomocného materiálu k uskladnění a ochraně zboží při přepravě, a to za podmínek stanovených zvláštním právním předpisem,49) pokud úplata za tento materiál je zahrnuta do základu daně podle § 38.
 (1) Nárok na odpočet daně má plátce, pokud přijatá zdanitelná plnění použije pro uskutečnění své ekonomické činnosti. Nárok na uplatnění odpočtu daně vzniká dnem uskutečnění přijatého zdanitelného plnění nebo dnem přijetí platby, pokud platba je přijata plátcem, který uskutečňuje zdanitelné plnění, přede dnem uskutečnění zdanitelného plnění.
 (2) Plátce má nárok na uplatnění odpočtu daně u přijatých zdanitelných plnění, která použije k uskutečnění
 e) plnění uvedených v § 13 odst. 10 a § 14 odst. 5.
 (3) Uplatněním odpočtu daně se rozumí uvedení odpočtu daně v daňovém přiznání.
 (4) Plátce má nárok na odpočet daně v plné výši u přijatých zdanitelných plnění, která použije výhradně pro uskutečnění plnění uvedených v odstavci 2. Pokud plátce přijatá zdanitelná plnění použije jak k uskutečnění plnění uvedených v odstavci 2, tak i plnění uvedených v § 75 odst. 1, je povinen krátit odpočet daně způsobem uvedeným v § 76.
 (5) Pokud plátce přijatá zdanitelná plnění použije jak pro uskutečnění své ekonomické činnosti, tak pro účely s ní nesouvisející, má nárok na odpočet daně pouze v poměrné výši odpovídající rozsahu použití pro ekonomickou činnost. Pokud plátce u těchto přijatých zdanitelných plnění uplatní nárok na odpočet daně v plné výši, považuje se část přijatých zdanitelných plnění, kterou použije pro účely nesouvisející s jeho ekonomickou činností, za dodání zboží podle § 13 odst. 4 písm. a) nebo za poskytnutí služby podle § 14 odst. 3 písm. a).
 (6) Plátce daně má nárok na uplatnění odpočtu daně při vykoupení vratných zálohovaných obalů od osoby, pro kterou není dodání vratných zálohovaných obalů zdanitelným plněním, pokud je podle zvláštního právního předpisu povinen tento obal vykoupit, vratné zálohované obaly přijal a cenu, za kterou byly vratné zálohované obaly vykoupeny, uhradil. Pro nárok na odpočet daně a podmínky pro uplatnění nároku na odpočet daně platí přiměřeně ustanovení § 72 až 79 s výjimkou povinnosti prokazovat nárok na odpočet daně daňovým dokladem. Odpočet daně se vypočítá podle § 37 písm. b) z ceny, za kterou byly vratné zálohované obaly vykoupeny, nejvýše však ze zvláštní peněžní částky vztahující se k vykoupeným vratným zálohovaným obalům. Pro výpočet odpočtu daně se použije sazba daně pro vratné zálohované obaly platná v den jejich vykoupení.


text:
⭐NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM. Výroční zpráva 2008
 NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM. Výroční zpráva 2008
 Download "NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM. Výroční zpráva 2008"
 1 NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM Výroční zpráva 20082 3 NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM Výroční zpráva za rok 2008 Praha, èerven 2009 č. j.: NTM-432/2009-GØ Předkládá: Mgr. Horymír Kubíèek, generální øeditel NTM Kostelní 42, Praha 74 Národní technické muzeum - Výroční zpráva 2008 Redakce, sazba: PhDr. Jitka Zamrzlová5 1. Údaje o zpracovateli 8 2. Poděkování 9 3. Budovy Budova Národního technického muzea Depozitární areál Čelákovice Plasy Železniční muzeum Sbírky Významné akvizice do sbírkového fondu muzea Konzervování a restaurování sbírkových předmětů Vysoušení zamražených archiválií Digitalizace sbírek Logistika Železniční muzeum Muzeum architektury a stavitelství Badatelská střediska Knihovna Archiv Vědecká a výzkumná činnost, granty Institucionální podpora vědy a výzkumu ENTER Interaktivní edukativní program VISK 5 - RETROKON Projekty Centrum stavitelského dědictví (CSD) v Plasích Informační a kulturní centrum Nostický palác 19 56 8. Konference, semináře, workshopy, pedagogická činnost Konference pořádané NTM Referátová účast pracovníků NTM na konferencích Pedagogická činnost pracovníků muzea Ediční a publikační činnost Ediční činnost Národního technického muzea Publikační činnost pracovníků muzea Prezentace Příprava nových expozic Výstavy NTM zapůjčené k prezentaci v jiných institucích Výstavní spolupráce Zápůjčky Železničního muzea Propagace, ohlasy v tisku, významné návštěvy v NTM Ekonomika a majetek Personální informace Činnost pracoviště zajišťujícího působnost zákona č. 71/1994 Sb. 35 67 Úvodem Vážené dámy, vážení pánové, četní příznivci Národního technického muzea, s potěšením můžeme konstatovat, že se jubilejní rok 2008 zapíše do análů muzea jako mimořádně úspěšný. Jak dokládá výroční zpráva, podařilo se našemu muzeu dosáhnout v péčí o svěřený majetek a při tvorbě a správě sbírek značných aktiv a ve vědecké a výzkumné, ale i prezentační činnosti překonat očekávání. Převodem práv k hospodaření s objekty pivovaru, prelatury, sýpky a hospodářského dvora v areálu NKP v Plasích získalo NTM potřebnou záruku k přípravě a realizaci velkého mimopražského muzejního projektu Centra stavitelského dědictví NTM. Ve spolupráci s Městem Plasy a dalšími 14 partnery z akademické a muzejní sféry byla již v roce 2008 široce rozpracována obsahová část IOP z fondů EU. S využitím poznatků a výstavby první depozitární haly byla v roce 2008 zahájena výstavba druhé haly v Čelákovicích o plánované úložné ploše až m 2. Bezproblémový průběh prací je dobrým předpokladem k dokončení, kolaudaci a využívání haly zejména pro sbírku dopravních prostředků již v příštím roce. V zájmu zpřístupnění a oživení parteru a sklepení Nostického paláce v Praze bylo při NTM z podnětu MK ČR založeno Informační kulturní centrum Nostický palác. K připomenutí zrodu myšlenky založení Technického muzea v Království českém připravilo NTM v červnu 2008 slavnost Sto let s NTM v Betlémské kapli. Za účasti vzácných hostů a partnerů muzea byla presentována nová pamětní sbírková dvousetkorunová mince k výročí muzea a emise poštovních známek s exponáty muzea. Při příležitosti dokončení druhé etapy rekonstrukce budovy muzea na Letné bylo mj. panem premiérem vlády ČR M. Topolánkem a ministrem kultury V. Jehličkou zhodnoceno úsilí muzea o naplnění cílů otců zakladatelů a představeny velkorysé expoziční plány NTM. Příprava libret, scénářů a projektů nových expozic, konzervace a


text: restaurování sbírek, četné transfery sbírek do depozitáře v Čelákovicích a mj. potřeba konsolidace systému tvorby, správy a logistiky sbírek kladly velké nároky na chod muzea a na strategické řízení firmy. Nový organizační řád muzea z 2. ledna 2008 reagoval na nové potřeby v nelehké době rekonstrukce a výstavby objektů muzea a přípravy nových expozic, ale i ve zvýšených nároků na výstupy muzea jako badatelského střediska a vědecké instituce. Programové institucionální posílení aplikovaného výzkumu přineslo již v průběhu roku úspěchy nejen na odborných konferencích a seminářích, ale i v publikační a výstavní činnosti muzea. Dlouhodobé zaměření edukativní práce na děti a mládež dovedlo naše muzeum k inovaci způsobů prezentace fyzikálních a chemických principů. Od roku 2008 už přímo v nových pracovnách v budově NTM probíhají prakticky denně hravá a interaktivně pojatá praktická studentská cvičení z fyziky a chemie. Odborná práce NTM v roce 2008 směřovala zejména k prohlubování znalostí o vědě a technice a potřebě odborné interpretace paměti technických oborů prostřednictvím presentace sbírkového fondu v nových expozicích. Tajemství úspěchu NTM je skryto v kvalitní práci řady pracovníků muzea, kteří poslání a cíle NTM berou za své. Děkuji všem kolegyním, kolegům a podporovatelům za projevené úsilí. Horymír Kubíček, generální ředitel 78 1. Údaje o zpracovateli Název zpracovatele: NÁRODNÍ TECHNICKÉ MUZEUM Sídlo organizace: Kostelní 42, Praha 7 IČ: Telefon: Fax: Internetové stránky: Způsob zřízení: Zřizovací listina vydaná MK ČR pod č. j /2000 dne , doplněná 9. prosince Zřizovatel: Ministerstvo kultury ČR Stručný přehled hlavních činností Národního technického muzea Národní technické muzeum shromažďuje sbírky hmotných dokladů vývoje techniky, průmyslu, dopravy, architektury a vědy české i zahraniční provenience, zejména však z území České republiky. Sbírku tvoří na základě vědeckého poznání a vlastní koncepce sbírkotvorné činnosti a spravuje podle zákona č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy. Ke sbírkovým předmětům pořizuje odbornou dokumentaci písemnou a podle potřeby i obrazovou, případnì zvukovou. Sbírkové předměty odborně zpracovává a vytěžuje z nich poznatky o vývoji techniky, vědy a společnosti. Provádí vědecký výzkum prostředí, z něhož sbírkové předměty získává. Sbírkové předměty, odbornou dokumentaci k nim a poznatky získané jejich odborným zpracováním prezentuje zejména prostřednictvím stálých expozic a krátkodobých výstav, vlastní publikační, vzdělávací a přednáškovou činností v České republice i v zahraničí a dalšími kulturně-výchovnými aktivitami určenými pro nejširší veřejnost, speciálně pak zejména dětem a mládeži, seniorům a handicapovaným občanům. Zapůjčuje sbírkové předměty do expozic a na výstavy pořádané jinými subjekty v České republice i v zahraničí. Spravuje odbornou knihovnu a sbírku písemností archivní povahy. Vydává a veřejně šíří periodické i neperiodické publikace, audio a video nahrávky. Pořádá odborné konference a semináře, kulturní a vzdělávací programy. Vydává osvědčení k vývozu předmětù kulturní hodnoty podle zákona č. 71/1994 Sb., o prodeji a vývozu předmětů kulturní hodnoty. Zpracovává odborné posudky, rešerše a expertizy. 89 2. Poděkování sponzorům a příznivcům Firma Inženýring, a.s., Praha předala muzeu finanční dar ve výši ,- na nákup sbírkových předmětů. Inženýring a.s. je pravidelným sponzorem NTM od roku Činnost Železničního muzea v roce 2009 podpořila firma Universal Transport, a.s., která sponzorsky zajistila přepravu parního motorového vozu Komarekna


text: oslavy 160. let železnic na Slovensku v hodnotě Kč. Mimo to podporovaly ŽM NTM firmy a spolky, které mají dlouhodobě zapůjčena historická kolejová vozidla ze sbírky NTM. Do jejich údržby a deponování dávají ročně statisíce korun, odbornou dobrovolnou práci v to nepočítaje. Mezi společnosti, které se starají o naše historická kolejová vozidla, patří především České dráhy, a.s., Jindřichohradecké místní dráhy,a.s., Společnost železniční výtopna Jaroměř, Klub historie kolejové dopravy a řada menších dobrovolných sdružení po celé České republice. 3. Budovy 3.1. Budova Národního technického muzea na Letné, která byla od počátku konstruována výhradně k muzejním účelům, je jedním z příkladů moderní muzejní budovy minulého století v České republice. Její počátky sahají do dvacátých let 20. století, kdy padlo rozhodnutí o její výstavbě. V polovině 30. let, po shromáždění potřebných prostředků, byla vypsána veřejná architektonická soutěž, jejímž vítězem se stal prof. dr. arch. Milan Babuška. Stavba byla zahájena na podzim 1938 a zhruba dokončena v roce Výtvarné, architektonické a urbanistické kvality jsou vyjádřeny zapsáním budovy do Ústředního seznamu kulturních památek jako nemovitá kulturní památka pod evidenčním číslem 41213/ Před šesti lety byla zahájena rekonstrukce budovy, v dějinách muzea první v tak zásadním rozsahu. Vlastní stavební práce byly tehdy rozděleny na 4 etap. Počátkem roku 2003 byla zahájena první etapa, druhá pak počátkem roku 2006, kdy stavba pokročila až do vestibulu muzea a v září 2006 bylo nutné budovu dlouhodobě uzavřít pro návštěvníky. V období jaro 2008 proběhla rekonstrukce vstupního vestibulu, foyerů v jednotlivých patrech, hlavního vnitřního schodiště, vybudování nového služebního vchodu, rekonstrukce výtahů, sociálního zázemí na všech podlažích zázemí, rekonstrukce kinosálu pro 100 diváků, prodejny a části expozic. V srpnu 2008 byla budova (resp. její části v rozsahu II. etapy) kolaudována. Během měsíce října a listopadu proto došlo k přestěhování většiny pracovníků odboru tvorby sbírek do nového kancelářského křídla v prostorách třetího patra hlavní budovy NTM. Přestože stěhování bylo časově i personálně náročné, bylo bezesporu pozitivním krokem, který zlepšil pracovní podmínky všech dotčených pracovníků. Renovace a úpravy budovy pod vedením architekta Zdeňka Žilky byly provedeny velmi citlivě. Architektovi se podařilo nalézt vhodné řečení zejména při rekonstrukci Babuškova pojetí vestibulu a obnově vnitřních schodišť včetně nového zábradlí v intencích původního Babuškova návrhu. V zájmu zachování klíčových prvků klasicizující funkcionalistické stavby, i její překvapivé symetrie prvků, byly užity tradiční technologie a materiály. 3.2 Depozitární areál Čelákovice V roce 2008 byla zahájena stavba depozitární haly č. 2 s předpokládaným termínem dokončení 3. čtvrtletí Tato hala bude určena výhradně pro uložení trojrozměrných sbírkových předmětů, zejména pak objemných předmětů z oboru dopravy, strojírenství a energetiky. V rámci udržení jednotné architektonické koncepce navazuje řešení budovy na již dokončenou halu č. 1, která byly realizována v letech 2004 až Jedná se jak o dodržení identického vnějšího vzhledu objektu, schéma provozního 910 uspořádání, ale zejména o technické požadavky, jako je dvouplášťová střecha, železobetonová montovaná konstrukce, vysoké tepelně izolační vlastnosti obvodového pláště atp. Realizovaná hala je určena pro uložení trojrozměrných sbírkových předmětů. Z tohoto zadání vychází celkové dispoziční řešení objektu. Na každém ze dvou podlaží je universální halový prostor každý o


text: ploše 830 m 2, dále jsou v každém podlaží menší depozitární prostory. V přízemí je depozitář s pevnými regály a s patrovou vestavbou na ploše 106 m 2 a dále depozitář s pojízdnými paletovými regály s celkovou kapacitou 480 europalet. V prvním patře jsou dva samostatné depozitáře na celkové ploše 170 m 2 vybavené pojízdnými kompaktními policovými regály. Doprava sbírkových předmětů do prvního patra bude zajištěna velkoobjemovým hydraulickým nákladním výtahem s nosností 4 tuny. Realizací depozitáře včetně dodané skladové technologie tak bude vybudována celková úložná kapacita s plochou cca m Plasy Opatřením Ministerstva kultury ČR ze dne přešla ke dni příslušnost k hospodaření s majetkem státu k některým nemovitostem v areálu NKP Klášter Plasy z Národního památkového ústavu na NTM. Jedná se o tyto objekty i s přilehlými pozemky: bývalý klášterní mlýn s domkem mlynáře a pivovar s domem sládka areál klášterního hospodářského dvora objekt barokní sýpky se středověkou královskou kaplí objekt prelatury s tzv. starým opatstvím Stavebně technický stav většiny objektů je neutěšený. S příslušnou částí areálu převzalo NTM rovněž práva a povinnosti vůči nájemníkům a vůči firmám realizujícím v areálu stavební práce. Po převodu areálu bylo nutné především dokončit příslušnou etapu památkové obnovy střešního pláště prelatury, která je realizována z prostředků Programu záchrany architektonického dědictví. Nejdůležitějším nájemníkem v areálu je knihovna města Plasy, některé části objektů jsou prozatím pronajímány soukromým osobám; velká část objektu prelatury byla do konce r ponechána v bezúplatném nájmu Národnímu památkovému ústavu (viz bod 7.1 této zprávy). 1011 3.4 Železniční muzeum V roce 2008 proběhl stavebně-technický a stavebně historický průzkum budov budoucího Železničního muzea NTM. Závěry obou průzkumů budou využity při rekonstrukci areálu pro potřeby Železničního muzea NTM. 4. Sbírky Prioritním úkolem odboru tvorby sbírek byla v roce 2008 i nadále činnost spojená s pokračováním příprav nových stálých expozic v hlavní budově NTM. Vedle přípravy textových a grafických podkladů nových expozic došlo k aktualizaci souhrnného přehledu požadavků pro restaurování, konzervování sbírkového fondu určeného pro budoucí prezentaci. Přes celkové vytížení sbírkových oddělení přípravou nových expozic nedošlo samozřejmě k zastavení akviziční sbírkotvorné činnosti muzea, zároveň pokračovala i inventarizační či evidenční činnost v souladu se schváleným ročním plánem. Uplynulý rok byl posledním, kdy bylo možné čerpat příspěvek státu pro odstraňování povodňových škod na sbírkách a archiváliích. Přesto, že toho bylo do důsledků využito, není zvláště u výkresové a archivní dokumentace zdaleka vše hotovo. K tomu přibyla nutnost restaurovat sbírkové předměty do nových expozic, jejichž příprava se naplno rozeběhla, a to v rozsahu, který zatím neměl v NTM obdoby. I tato činnost je financována ze zdrojů mimo běžný rozpočet muzea. Příprava nových expozic však odebírá potřebnou pracovní kapacitu pro cílenou sbírkotvornou činnost. Podobně působí i působí i transfer sbírek do nového depozitáře v Čelákovicích a příprava dalších přesunů, spojených s třetí etapou rekonstrukce hlavní budovy muzea. Tím se dvě nedílné složky sbírkotvorné práce tvorba a správa sbírek ocitají v protikladu, jehož řešení má však dobrý výhled do budoucna. Bude-li první desetiletí 21. století v NTM vlivem povodňového impulsu a výstavby nových depozitářů a expozic obdobím výrazného zlepšení stavu


text: sbírek co do jejich evidence, organizace a uložení, bude v následujících letech o to snazší docílit žádoucí rovnováhy oživením programové sbírkotvorné činnosti a všestranným využitím celého potenciálu sbírkového fondu. Inventarizace sbírkového fondu NTM v roce 2008 V roce 2008 byla provedena zákonná inventarizace u 6190 inventárních čísel. Z toho v periodických inventarizacích bylo prověřeno 2508 položek, v mimořádných inventarizacích bylo zkontrolováno 3682 inventárních čísel. 4.1 Významné akvizice do sbírkového fondu muzea Díky podpoře MK ČR, respektive programu Integrované systému ochrany movitého kulturního dědictví (ISO), bylo možno do sbírkového fondu oddělení historie dopravy získat motocykl ESO 500 MC z roku 1956 a plachetnici NIKÉ I. Zařazení plachetnice NIKÉ, vyrobené Richardem Konkolskim, do sbírek NTM je výrazným obohacením sbírky lodní dopravy. Jde o předmět se zajímavou a podrobně zmapovanou historií. Sbírky oddělení historie dopravy jsou dlouhodobě zaměřeny na dokumentaci vývoje dopravy u nás a jejího vlivu na obecnou historii naší země. Z tohoto důvodu se sbírky snažíme obohacovat o významné předměty, které se zapsaly do historického vývoje. V oblasti lodní dopravy je získávání hodnotných sbírkových předmětů obtížné. Zvláště pokud jde o námořní plavbu jsou naše sbírky velmi chudé. Èeský mořeplavec Richard Konkolski začal stavět svoji první loď Niké na počátku 70. let. Na té se jako první Čechoslovák zúčastnil závodu osamělých mořeplavců OSTAR 1972 (Observer Single-handed Transatlantic Race) z Plymouth (UK) do Newportu (USA). Po jeho ukončení v Newportu pokračoval v další plavbě kolem světa. Jako první Čechoslovák ji dokončil po uplutí námořních mil za 342 dní v roce Na této lodi na dalším závodě OSTAR 1976 dosáhl vynikajícího 2. místa. Konkolski byl později postaven před volbu zda má omezit své plavby a nebo emigrovat. Zvolil si nakonec odchod ze socialistického Československa. Jeho další námořní plachetnice (nesoucí opět jméno Niké) však i nadále nesly naši státní vlajku. Polygrafické sbírky Byl získán knihtiskový rychlolis LIBREX (tiskařský stroj domácí výroby, produkce ADAST Cvikov. Sbírky průmyslového designu Z významnějších přírůstků lze uvést následující předměty - elektrická čajová konvice Blesk a elektrická kávová konvice Vševar, výroba Blažek a Čížek, Praha, 30. léta 20. stol., psací stroj Olivetti Studio 42, 2.pol. 30. let 20. stol., kovová židle svařovaná, autorský prototyp, arch. Jaroslav Vaculík, 60. léta 1112 20. století. Pozoruhodným přírůstekm dokumentujícím současný vývoj digitálních médií je Album, (přenosná digitální fotogalerie), design Dominika Nell- Applová, spolupráce Jablotron, Dalibor Dědek, zcela nový druh výrobku usnadňující ukládání a prohlížení digitálních fotografií. Jedná se o produkt, jehož vývoj a podobu do značné míry určovalo designérské řešení. Dopravní sbírky V květnu 2008 byl do sbírek získány motocykly Jawa 175 z roku 1934 motocykl ve speciálním zlatém lakování, který byl vyroben jako cena pro diváky závodu Zlatá přilba. V říjnu 2008 byl do sbírek zakoupen motocykl ČZ 180 typ z roku 1996 jeden z posledních výrobků této kdysi slavné motocyklové značky. Sbírky metalurgie Jawa 175 ČZ 180 typ Do sbírky umělecké litiny daroval Městys Komárov soubor 63 kusů sádrových modelů z bývalé vzorkovny železáren v Komárově. Modely pocházejí z konce 19. a začátku 20. století a řada z nich vyšla z ateliérů významných


text: českých sochařů (J. Kodet, F. Bílek, J. Mařatka). Sbírky fotografické a filmové techniky V roce 2008 se sbírky rozšířily o kolekci profesionální fotografické techniky NIKON z období přelomu 20. a 21. století. Hodnota kolekce je v dokumentaci přechodu mezi dvěma epochami fotografie předměty se známým a zdokumentovaným původem. Sbírky Muzea architektury a stavitelství Za nejvýznamnější akvizici lze považovat dar Fakulty architektury ČVUT unikátní sbírky historických skleněných diapozitivů z první poloviny 20. století čítající cca 3500 vyobrazení české i evropské architektury. Vyobrazení tohoto typu jsou dnes vyhledávána s ohledem na absenci rušivé uliční dopravy na snímcích; kolekce prakticky dosud nebyla využita. Sbírky exaktních věd Mezi zásadní přírůstky lze zařadit jednu mapu a dva přístroje: Mapa Evropy v podobě královny - Europa Prima Pars Terrae in Forma Virginis, Bunting, Praha Tato mapa jako vynikající umělecké dílo patří mezi nejznámější alegorické mapy. 1213 Balónový teodolit, Askania Werke AG, Berlin, Balonový teodolit se používal pro strmé záměry volných balónů vypuštěných pro meteorologická měření. Má lomený dalekohled a je vybaven záznamovým zařízením, díky tomu ho obsluhoval jeden měřič (obr. vpravo). Dvojitý astrograf, Carl Zeiss Jena, kolem Dvojitý astrograf je unikátním observačním přístrojem se záznamem na fotografickou desku. Astrograf se skládá z pozorovacího reflektoru Cassegrain 130/ 1300 a fotografického objektiv Voigtländer 102/400 umístěných na společné paralaktické montáži pilíře v observatoři. Knihovna V roce 2008 knihovna zakoupila do svého fondu 160 knih v celkové hodnotě ,- Kč, 708 knih bylo získáno darem nebo v rámci výměny publikací. Celkem bylo odebíráno 112 titulů časopisů. Knihy získané do fondu knihovny NTM v roce 2008 nákup 160 dary 663 výměna 45 celkem 868 Příklady nově zakoupených titulů do fondu knihovny NTM Steinhauser, Norbert: Ettore Bugatti : l artisan de Molsheim. Tome 1,2,3 + anglický překlad. Corseaux, Bugattibook, 2008 Gotteland, Andrée: Les méridiennes du monde et leur historie. Tome 1, 2. Paris, Éditions Le Manuscrit, Blaeu, Joan: Atlas maior : Italia : le 60 carte d Italia di Joan Blaeu con i testi originali estratti dal suo Atlas maior del Köln, Taschen, 2006 Archiv Do sbírek archivu byl zakoupen osobní fond Ivo Vodseďálka (a Jany Vodseďálkové), balonových pilotů, propagátorů plynových balonů v ČR od 60. do 90. let 20. století (rozsah před pořádáním cca 40 kartonů). 4.2 Konzervování a restaurování sbírkových předmětů V druhé polovině měsíce října roku 2008 proběhla registrace investiční akce pro přípravu nových stálých expozice NTM ze strany Ministerstva kultury. Následně došlo v Národním technickém muzeu k vytvoření centrálního systému administrace výzev ke zpracování cenové nabídky pro externí restaurování popř. renovaci v souladu se zákonem č. 137/2006 Sb. (zákon o veřejných zakázkách). Na celé akci byla nezbytná součinnost pracovníků odboru tvorby sbírek, která se zvláště týkala přípravy podkladů, zejména restaurátorských záměrů, poskytnutí adresáře oslovených subjektů, vydávání a kontroly postupu restaurátorských prací na dotčených sbírkových předmětech, jejich zpětný příjem atd.. Výrazné restaurátorské počiny K zásadním počinům, které se uskutečnily v rámci externího restaurování patří svěšení, následné zahájení a dokončení restaurování letounu Anatra Anasal či demontáž a přemístění modelu cukrovaru (jenž byl dlouhodobě zapůjčen v NZM). Celkově bylo v roce