text:
139 ICm 981/2010
 Číslo jednací: 139 ICm 981/2010-34 KSPL 20 INS 5725/2010
 Krajský soud v Plzni, Veleslavínova 40, 306 17 Plzeň rozhodl samosoudcem JUDr. Janem Blažkem ve věci žalobce PROFI CREDIT Czech, a.s., IČ 61860069, Jindřišská 24/941, 110 00 Praha 1, proti žalovaným 1) Mgr. Ing. Haně Müllerové, Blatenská 21, 326 00 Plzeň, IS dlužníka Vladimíra Slacha a 2) Vladimíru anonymizovano , anonymizovano , Alej Svobody 882/60, 323 00 Plzeň, o určení pravosti a výše popřené pohledávky, takto:
 I. Řízení se zastavuje. II. Žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení. III. Žalobci se vrací soudní poplatek Kč 1.000,-
 Při přezkumném jednání dne 29. 7. 2010 ve věci KSPL 20 INS 5725/2010 dlužníka Vladimíra Slacha byly popřeny insolvenční správkyní i samotným dlužníkem nevykonatelné pohledávky žalobkyně 3.2. ve výši 32.592,-Kč a 3.4. ve výši 44.262,-Kč.
 Po zahájení incidenčního sporu včasnou žalobou ze 16. 8. 2010 vzala správkyně i dlužník své popření částečně zpět, a to v případě pohledávky 3.2. v rozsahu 10.864,-Kč a v případě pohledávky 3.4. v rozsahu 14.754,-Kč. Za těchto okolností vzala žalobkyně žalobu zpět, a to v celém rozsahu. Navrhla zastavit řízení s tím, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení a požádala o vrácení soudního poplatku, když ke zpětvzetí došlo před prvým jednáním ve věci. Žalovaní vyslovili se zastavením řízení a s navrhovaným rozhodnutím o nákladech řízení souhlas.
 Soud podle § 96 o.s.ř. řízení zastavil, dle § 146 odst. 1 písm. c) o.s.ř. rozhodl o nákladech řízení a podle § 10 odst.3 zákona č.549/1991 Sb. o soudních poplatcích rozhodl o vrácení zaplaceného poplatku Kč 1.000,-žalobkyni.
 P o u č e n í : Proti tomuto rozhodnutí lze do 15 dnů od jeho doručení podat odvolání k Vrchnímu soudu v Praze prostřednictvím soudu podepsaného.
 Krajský soud v Plzni dne 29.03.2011
 JUDr. Jan Blažek, v.r. samosoudce Za správnost: Karolina Labancová


text:
Správní trestání: dozor nad bezpečností práce | Sbírka rozhodnutí Nejvyššího správního soudu
 Správní trestání: dozor nad bezpečností práce
 Ejk 571/2006
 Správní trestání: dozor nad bezpečností práce; přechod práv a povinností z pracovněprávních vztahů
 k § 249 odst. 1 a odst. 2 zákoníku práce (č. 65/1965 Sb.), ve znění zákonů č. 188/1988 Sb., č. 74/1994 Sb. a č. 155/2000 Sb.*)
 Přechod práv a povinností z pracovněprávních vztahů na základě smluvního ujednání zaměstnavatelů není možný, pokud s předmětnou smlouvou zákoník práce ani žádný jiný právní předpis takové právní následky výslovně nespojuje [§ 249 odst. 1 zákoníku práce (č. 65/1965 Sb.)].
 (Podle rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 25. 5. 2006, čj. 10 Ca 250/2004-32)
 Společnost s ručením omezeným A. proti Státnímu úřadu inspekce práce o uložení pokuty.
 Rozhodnutím ze dne 22. 6. 2004 uložil Inspektorát bezpečnosti práce pro Ústecký a Liberecký kraj podle § 6 odst. 2 písm. b) zákona č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, žalobci pokutu ve výši 100 000 Kč za porušení § 99 odst. 4 písm. a), § 132a odst. 1 a 3, § 133 odst. 1 písm. f), § 166 odst. 1 a § 167 odst. 3 zákoníku práce. Dne 19. 2. 2004 v 5:20 hodin totiž v provozovně společnosti S. došlo k pracovnímu úrazu, přičemž poškozeným byl Roman D., zaměstnanec žalobce. Správní orgán I. stupně konstatoval, že žalobce jako zaměstnavatel neměl nad pracovní činností poškozeného zaměstnance žádnou kontrolu a nemohl mu vytvořit bezpečné a zdravotně nezávadné zdravotní prostředí. Poškozený vykonával práce, které jsou interním bezpečnostním předpisem společnosti S. mladistvým pracovníkům zakázány. Žalobce nespolupracoval se společností S. v prevenci rizik týkajících se bezpečnosti práce svého zaměstnance a bezdůvodně spoléhal na to, že bezpečnost práce zajistí tato společnost, která se zaměstnancem nebyla v žádném pracovněprávním vztahu. Podle § 233 odst. 2 zákoníku práce jsou zaměstnavatelé povinni vytvářet zaměstnancům vykonávajícím práce na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr příznivé pracovní podmínky zajišťující řádný a bezpečný výkon práce. K přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů na základě § 249 zákoníku práce může dojít jen za podmínek stanovených zákoníkem práce nebo zvláštním právním předpisem (např. v případě smlouvy o nájmu podniku, při konkursu apod.), nikoli na základě obchodní smlouvy.
 Proti tomuto rozhodnutí podal žalobce dne 28. 6. 2004 odvolání. Nesouhlasil zejména s hodnocením právního významu smlouvy se společností S.; podle jeho názoru došlo na základě uvedené smlouvy a konkrétní objednávky k postoupení zaměstnanců žalobcovy chráněné dílny společnosti S. na dobu jednoho týdne, a to nikoli podle § 249 odst. 1 zákoníku práce, ale podle § 249 odst. 2 téhož zákona. S tímto převodem zaměstnanců na jiného zaměstnavatele došlo i k přechodu odpovědnosti za dodržování bezpečnostních předpisů. Zákoník práce v tomto ohledu nijak neomezuje smluvní volnost zaměstnavatelů uzavřít takovou smlouvu.
 Český úřad bezpečnosti práce dne 3. 11. 2004 odvolání zamítl. V daném případě podle něj nedošlo k převodu zaměstnavatele nebo části zaměstnavatele či převodu jeho úkolů na jiného zaměstnavatele, nebylo tedy možné postupovat podle § 249 odst. 2 zákoníku práce; nelze aplikovat ani zvláštní

type: other


text:
předpis, jako je například zákon č. 328/1991 Sb., o konkursu a vyrovnání, apod. Domněnka žalobce o nepoužitelnosti § 249 odst. 1 zákoníku práce na daný případ je mylná, neboť jde o uvozující ustanovení, které omezuje možnost přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů na případy uvedené v zákoníku práce, případně ve zvláštních právních předpisech. Smluvní volnost je tedy v tomto ohledu vyloučena.
 Rozhodnutí žalovaného napadl žalobce žalobou. Namítal především, že na základě smlouvy o náhradním plnění mezi žalobcem a společností S. ze dne 26. 5. 2003 došlo k přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů na jiného zaměstnavatele podle § 249 odst. 2 zákoníku práce. V době, kdy došlo k pracovnímu úrazu poškozeného zaměstnance Romana D., mu přiděloval pracovní úkoly a řídil a organizoval jeho práci nikoli žalobce, ale společnost S., která je tedy za pracovní úraz a za porušení pracovněprávních předpisů odpovědná. Převedení zaměstnance chráněné dílny v rámci plnění závazku vyplývajícího ze smlouvy mezi zaměstnavateli je podle žalobce zásadně přípustné. Z žádného právního předpisu nelze dovodit, že by smluvní volnost byla v tomto ohledu omezena. Ve smyslu § 242 odst. 2 zákoníku práce nečiní převod práv a povinností neplatným ani nesplnění některých podmínek nebo předepsané formy pro takový právní úkon. Přechod práv a povinností na jiného zaměstnavatele byl do 1. 10. 2004 výslovně upraven v § 38 odst. 4 zákoníku práce a v § 2 nařízení vlády č. 108/1994 Sb., kterým se provádí zákoník práce a některé další zákony (dále jen "prováděcí nařízení k zákoníku práce"), a to pro zaměstnance v pracovním poměru. U zaměstnanců na základě dohod mimo pracovní poměr sice obdobná úprava chyběla, ale to neznamená, že by přejímající zaměstnavatel práva a povinnosti nepřevzal. Obdobně tyto vztahy upravuje i § 249 odst. 2 zákoníku práce. Převzal-li přejímající zaměstnavatel převedeného zaměstnance na základě smlouvy a svoji vůli převzít i tomu odpovídající práva a povinnosti nezpochybnil a zaměstnanec převedení neodmítl, k převzetí práv a povinností skutečně došlo. Odpovědnost přejímajícího zaměstnavatele je v daném případě zjevná i z toho důvodu, že přejímající zaměstnavatel poškozeného zaměstnance pověřil výkonem jiné práce, než na jakou byl žalobcem převeden.
 Český úřad bezpečnosti práce ve svém vyjádření k žalobě mimo jiné uvedl, že žalobce na jednu stranu uplatňuje přechod práv a povinností z pracovněprávních vztahů na jiného zaměstnavatele, na druhou stranu uvádí, že společnost S. převedla poškozeného zaměstnance bez vědomí žalobce jakožto jeho zaměstnavatele na jinou práci. Žalobci byla uložena pokuta za porušení předpisů týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, nikoli za vznik pracovního úrazu. Odpovědnost žalobce za toto porušení je objektivní, zavinění se nezkoumá.
 Zákonem č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, který nabyl účinnosti dne 1. 7. 2005, byl zrušen Český úřad bezpečnosti práce a jeho působnost k témuž dni přešla na nově zřízený Státní úřad inspekce práce, který se tak stal v této věci na základě § 69 s. ř. s. žalovaným.
 (...) Soud se nejprve zabýval žalobní námitkou, podle níž odpovědnost za dodržování pracovněprávních předpisů přešla ze žalobce na jiný subjekt. Právní úprava přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů,


text:
ve výše uvedeném znění, byla přijata k provedení směrnice Rady č. 77/187/EHS, o sbližování zákonů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodu podniků, podnikání a částí podniků, ve znění směrnice Rady č. 98/50/ES. Základním smyslem tohoto evropského předpisu a z něho vycházející vnitrostátní úpravy je ochrana zaměstnanců při změnách v osobě zaměstnavatele nebo v předmětu jeho činnosti před ztrátou zaměstnání, případně jinými z toho vyplývajícími negativními důsledky. Z důvodu této ochrany je v § 249 odst. 1 zákoníku práce stanovena základní zásada, která platí pro všechny případy přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů, totiž že k nim může dojít jen v taxativně vymezených případech stanovených buďto samotným zákoníkem práce, nebo zvláštními právními předpisy. Zákoník práce pak takové případy stanoví v § 249 odst. 2, § 251, § 251a a pro případ organizačních složek státu v § 251b až § 251d. Zvláštními právními předpisy, které přechod těchto práv a povinností výslovně stanoví, jsou např. obchodní zákoník (§ 480, § 488e odst. 2 a 4), zákon č. 328/1991 Sb., o konkursu a vyrovnání (§ 27a), zákon č. 26/2000 Sb., o veřejných dražbách (§ 30 odst. 2), zákon č. 92/1991 Sb., o podmínkách převodu majetku státu na jiné osoby (§ 17), atd.
 V jiných případech tedy přechod práv a povinností možný není, neboť s právními úkony, které neodpovídají žádnému z uvedených ustanovení zákoníku práce či žádnému ustanovení jiných právních předpisů, zákon takové právní následky nespojuje. Žalobce se tedy mýlí, pokud se domnívá, že v tomto ohledu disponoval neomezenou smluvní volností. Ostatně tato skutečnost vyplývá i z konstantní judikatury obecných soudů, viz např. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 11. 4. 2001, sp. zn. 21 Cdo 1142/2000, v němž Nejvyšší soud nemožnost přechodu práv a povinností pouze na základě smluvního ujednání zaměstnavatelů, které neodpovídá žádnému z případů stanovených právními předpisy, výslovně konstatoval. Nejvyšší soud v tomto případě sice rozhodoval podle právní úpravy platné do 31. 12. 2000, uvedený princip se však ani po novele zákoníku práce č. 155/2000 Sb. nezměnil.
 V předmětné věci má soud za to, že smlouva mezi žalobcem a společností S. neodpovídá žádnému z právních úkonů či jiných právních skutečností, s nimiž zákon spojuje přechod práv a povinností z pracovněprávních vztahů, a to ani právním úkonům podle § 249 odst. 2 zákoníku práce. Podle tohoto ustanovení totiž dojde k přechodu práv a povinností z pracovněprávních vztahů pouze tehdy, dochází-li k převodu zaměstnavatele nebo části zaměstnavatele nebo k převodu úkolů nebo činnosti zaměstnavatele na jiný subjekt. Tomu smlouva mezi žalobcem a jmenovanou společností neodpovídá: žalobce nepřenesl část své výroby nebo jiné činnosti na tuto společnost, nýbrž dočasně přidělil zaměstnance k výkonu práce u jiné osoby. Společnost S. nepokračovala v dosavadní činnosti žalobce ani na ni nenavázala žádnou činností obdobného druhu, jak vyžaduje § 249 odst. 2 zákoníku práce, nýbrž oba zaměstnavatelé se jednoduše dohodli, že zaměstnanci žalobce budou v případě potřeby vypomáhat druhé smluvní straně při její vlastní výrobě.
 Z uvedeného je zřejmé, že § 249 odst. 2 zákoníku práce a právní úprava přechodu práv a povinností z pracovněprávních


text:
vztahů vůbec je určena pro zcela jiné situace, než je předmětem rozhodování v dané věci. Aniž by soud hodnotil, zda je smlouvou mezi žalobcem a společností S. možné naplnit zákonný požadavek na zaměstnávání občanů se změněnou pracovní schopností, soud konstatuje, že pro účely uvedené smlouvy spočívající v dočasné výpomoci zaměstnanců jednoho zaměstnavatele druhému zaměstnavateli mohl žalobce v rozhodné době využít jiného právního institutu, kterým je dočasné přidělení zaměstnance k výkonu práce k jiné osobě podle § 38 odst. 4 zákoníku práce, v tehdejším znění. V takovém případě by ovšem žalobce musel dodržet zákonné podmínky, tedy především zaměstnávat dočasně přidělovaného zaměstnance v pracovním poměru, nikoli pouze na dohodu o pracovní činnosti, neboť na dohody o pracích konaných mimo pracovní poměr se uvedený institut nevztahoval, a dále s ním uzavřít písemnou dohodu o dočasném přidělení se všemi v tomto ustanovení uvedenými náležitostmi. V takovém případě by na základě § 2 odst. 1 prováděcího nařízení k zákoníku práce nesl odpovědnost za zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci po dobu dočasného přidělení subjekt, k němuž byl zaměstnanec dočasně přidělen. Této možnosti ovšem žalobce nevyužil; proto se nemůže dovolávat tohoto, že odpovědnost za dodržování předpisů k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci jeho vlastního zaměstnance přešla na jiný subjekt.
 Soud též odkazuje na povinnost zaměstnavatelů vzájemně se písemně informovat o rizicích a vzájemně spolupracovat při zajišťování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci u svých zaměstnanců pracujících na jednom pracovišti podle § 132 odst. 4 zákoníku práce. Soud připouští, že povinnosti vyplývající z tohoto ustanovení mohla porušit i společnost S., avšak tato skutečnost nevylučuje ani neomezuje odpovědnost žalobce za deliktní jednání, jehož se sám dopustil.
 *) Zákon č. 65/1965 Sb., zákoník práce, je s účinností od 1. 1. 2007 zrušen zákonem č. 262/2006 Sb., zákoníkem práce.


text:
Jak přimět SVJ, aby zálohy na správu vyúčtovalo? | Portál společenství vlastníků jednotek
 Methamphetamine buy Fentanyl buy Ectasy> deltabioresearchchemicals@protonmail.com (0)
 sklládání záloh a rozúčtování nákladů (0)
 Rozpočet, náklady a výše příspěvku na správu domu podle § 1180 ObčZ (9)
 Spam, štítky, legislativa vyžadují pozornost správy webu (0)
 Vlastníci tlačí nájemníky upsat se k přímým exekucím (0)
 Najemnik hradí fond oprav 10 let a nyní ukončil nájem, má právo dostat od svj částku za fond oprav zpět? (16)
 užívání společného majetku (12)
 Bytová družstva i SVJ trápí dlužníci (20)
 Odměna (7)
 Kročejový hluk (4)
 zabrání společného prostoru v plánu pro převod do SVJ a platba za lodžie (5)
 Stavební úpravy v panelovém domě (1)
 + 27630586119 PENIS / HIPS BUMS AND BREAST ENLARGEMENT HERBAL MEDICINE INTERNATIONAL (0)
 +27630586119 GET A BABY INFERTILITY WOMEN AND IMPOTENT MEN TRADITIONAL INTERNATIONAL (0)
 https://tv.idnes.cz/lifestyle/trailer-film-kino-cesko-kultura-vlhttps://tv.idnes.cz/lifestyle/trailer-film-kino-cesko-kultur | 43 min. 38 sek.
 SVJ neplatičMahulena | 51 min. 13 sek.
 Pravda a tzv. "většina"Mahulena | 52 min. 42 sek.
 Rozpočet SVJAmadeus | 1 hodina 3 min.
 Blábolíš jenom ty!Člen SVJ | 1 hodina 3 min.
 Společné části ve výlučném užíváníMahulena | 1 hodina 11 min.
 Kdo tady blábolí?tep | 1 hodina 12 min.
 Zmatečný Asi tak? | 1 hodina 19 min.
 Jakákoli organizace chrání i VásAmadeus | 1 hodina 27 min.
 Pro blábolícího tepaČlen SVJ | 1 hodina 27 min.
 Dotaz byl opravdu myšlenErlen | 1 hodina 39 min.
 Jak na rozpočetAsiTak | 1 hodina 49 min.
 § 1180 NOZ je nedokonalýtep | 2 hodiny 11 min.
 výše příspěvku na správu domu podle § 1180 ObčZtep | 3 hodiny 38 min.
 Rozpočet, náklady a výše příspěvku na správu domu podle § 1180Jan77 | 4 hodiny 16 min.
 » Jak Přimět SVJ, Aby Zálohy Na Správu Vyúčtovalo?
 Jak přimět SVJ, aby zálohy na správu vyúčtovalo?
 Vložil Anonymous, 25. Prosinec 2017 - 13:35 :: Ostatní
 Předpis záloh na služby je přehledný a srozumitelný, je z něho zřejmé, na co se platí (voda, teplo ad.), a zálohy jsou řádně vyúčtovávány.
 Totéž se bohužel nedá říct o předpisu záloh na správu domu (kde jsou nerozumitelné položky jako režie, samospráva, drobné výdaje, fond oprav ad.). Plyne odněkud, že by i u záloh na správu rovněž mělo být uvedeno, na co se platí (oprava střechy, nový výtah ad.)? Jak přimět SVJ, aby zálohy na správu vyúčtovalo?
 Věcný online sbor ke čtení
 Vložil Svoboda 2d5eda Josef (bez ověření), 28. Říjen 2019 - 19:41
 je to tak, že
 Vložil Anonymouk (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 19:44
 Pochopte, že poslední instancí, kdo může rozhodnout je soud! A vy se rozhodněte, zda jste ochotni do toho jít!
 Jak přimět SVJ, aby zálohy na správu vyúčtovalo?a
 Vložil JarekSVJ, 27. Prosinec 2017 - 21:08
 Problematice SVJ moc nerozumím. Ale již stanovy SVJ by měli jasně popisovat co se vlastně může nebo co se hradí z položky Správa (krátkodobé zálohy co se vyúčtovávají v ročním vyúčtování vlastníkovi). Je samozřejmostí, že výbor předloží na shromáždění seznam položek , které byly naúčtovány do položky Správa – jinak tahle informace kdykoliv na požádání atd.


text:
Příklad položek dle našich stanov : Náklady za vedení účetnictví,veškeré poplatky při komunikaci SVJ s rejstříkovým soudem ,náklady na právní pomoc pro SVJ,veškeré revize, které je společenství povinno vykonávat atd. atd.
 Jak přimět SVJ... 2
 Vložil N. Klainová (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 15:32
 Nevím, jak přimět SVJ, aby vyúčtovávala i zálohy a náklady na správu. Snad s předpisy v ruce. Že se mají vlastníkům vyúčtovávat všechny zálohy, jsem se pokusila doložit paragrafy. Malá rekapitulace je tady: klaiex.webnode.cz/zaklady-ucetnictvi/vyuctovani-a-vyporadani-zaloh-a-vysledku-hospodareni/
 Rekapitulaci je třeba studovat s právními předpisy v ruce. Proto zůstane odkaz otevřený do večera, aby si je zájemci stačili opatřit. Potom se příspěvek pro neregistrované opět zavře.
 Vložil Roland (bez ověření), 15. Červen 2019 - 21:29
 „klaiex.webnode.cz/zaklady-ucetnictvi/vyuctovani-a-vyporadani-zaloh-a-vysledku-hospodareni/“
 Omlouváme se, ale požadovaná stránka na tomto serveru nebyla nalezena. Pravděpodobně byla zrušena nebo jste špatně zadali její adresu.
 Vložil K L A I E X (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 12:04
 K L A I E X Účetnictví S V J
 Úvodní stránkaPřihlášení Přihlášení
 Pro zobrazení této stránky se musíte nejprve přihlásit. E-mail Heslo
 Více zde: http://klaiex.webnode.cz/user-login/
 Vyúčtování správy podle NOZ § 1135 a § 1436
 Vložil & (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 18:57
 jak by mělo vyúčtování správy podle NOZ § 1135 a § 1436 vypadat?
 Povinnost vyúčtovat správu
 Vložil Vlastník bytu (bez ověření), 3. Leden 2018 - 20:39
 Povinnost vyúčtovat správu plyne z § 1135 a § 1436 občanského zákoníku.
 Kde byla tato povinnost v přechozí verzi občanského zákoníku?
 Vyúčtování správy ...
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 21:11
 „..jak by mělo vyúčtování správy podle NOZ § 1135 a § 1436 vypadat?...“
 Nikoli „vypadat“ ale „obsahovat“. Je třeba získat pouze údaje prokazující „jak jsou uplatňována pravidla schválená nebo zákonná“ a zda z nich vypadne „řádné“ vyrovnání závazků nebo ne. A zda si z nich uděláte poctivou představu o stavu Vašeho majetku jako celku, protože o tom by měla přeci být diskuse s Vašimi spoluvlastníky.
 Ujasněte si KDO je beneficientem: zda každý jednotlivý vlastník vůči SVJ nebo společenství vůči správní firmě. Já to nyní nevím, ale zatím se domnívám, že „správce“ není totéž jako „osoba odpovědná za správu domu“
 Vložil & (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 16:12
 „„správce“ není totéž jako „osoba odpovědná za správu domu““
 To je nesmyslná terminologie autorů občanského zákoníku, podle níž osoba odpovědná za správu domu je buď správce, nebo společenství vlastníků (pouze v části o bytovém spoluvlastnictví). Zapomněli, že v jiných částech občanského zákoníku se tato osoba označuje (výstižně a logicky) jako správce.
 Označení "osoba odpovědná za správu" je v pořádku
 Vložil Veselý (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 10:28
 V případě bytového spoluvlastnictví je označení „osoba odpovědná za správu“ naprosto v pořádku. Vysvětleno je to v DZ k § 1190:
 „K § 1190: Navrhuje se výslovně stanovit, kdo je odpovědný za správu domu a pozemku. To je důležité vzhledem k tomu, že vůči osobě odpovědné za správu uplatňují vlastníci jednotek svá práva a plní své povinnosti. Nebýt navrhované výslovné úpravy, vznikaly by pochybnosti v případě přenesení výkonu správy na další


text:
osobu, popřípadě na několik osob zajišťujících různé činnosti. Tyto osoby nejsou pro vlastníky jednotek partnerem, tím je společenství vlastníků, popřípadě správce.“
 Označení "osoba odpovědná za správu" je v pořádku 1)
 Vložil JaVa, 30. Prosinec 2017 - 15:51
 Souhlasím s vámi že":
 „V DZ se k § 1190 píše: Navrhuje se výslovně stanovit, kdo je odpovědný za správu domu a pozemku. To je důležité vzhledem k tomu, že vůči osobě odpovědné za správu uplatňují vlastníci jednotek svá práva a plní své povinnosti."
 Ale nesouhlasím s Vašim tvrzením,že je nějaký „správce“ smluvním partnerem,nebo v právním vztahu, vůči vlastníkům jednotek.Vámi uváděný „správce“, je v právním vztahu(většinou, na základě příkazní smlouvy) pouze s právnickou osobou SVJ.Jen vůči ní, její členové uplatňují svá práva a plní své povinnosti!
 Označení "osoba odpovědná za správu" je v pořádku 2)
 Vložil Veselý (bez ověření), 31. Prosinec 2017 - 12:09
 Pane JaVa,
 vy jste nepochopil to, co je uvedeno v DZ. Přečtěte si ještě jednou citovaný text z DZ:
 "Nebýt navrhované výslovné úpravy, vznikaly by pochybnosti v případě přenesení výkonu správy na další osobu, popřípadě na několik osob zajišťujících různé činnosti. Tyto osoby nejsou pro vlastníky jednotek partnerem, tím je společenství vlastníků, popřípadě správce.“
 Jestliže je v poslední citované větě uvedeno „popřípadě správce“, tak se to týká právě případu, kdy nevzniklo společenství vlastníků a kdy je osobou odpovědnou za správu domu správce. Ustanovení § 1190 se netýká jen SVJ, nýbrž týká se i správy domu a pozemku v domech, kde ještě nevzniklo SVJ (je zařazeno pod Pododdíl 5: Správa domu a pozemku) a ustanovení určená jen pro SVJ následují teprve v dalších ustanoveních.
 Označení "osoba odpovědná za správu" je v pořádku 3)
 Vložil & (bez ověření), 31. Prosinec 2017 - 12:18
 V rámci oddílu Bytové spoluvlastnictví je označení „osoba odpovědná za správu domu“ a „správce“ v pořádku a konzistentní a pokud se posuzuje pouze tento oddíl, nelze nic namítat.
 Potíž je v tom, že v jiných oddílech (a i v obecně známém významu) se rovněž používá pojem „správce“, který zahrnuje i význam „osoby odpovědné za správu domu“ oddílu Bytové spoluvlastnictví, nikoli pouze „správce“ oddílu Bytové spoluvlastnictví. Tím vznikají zbytečné nejasnosti, dokonce i u pana Čmuchala.
 Soudruzi z NDR to mohli vykoumat veseleji.
 Jak to měli soudruzi vykoumat?
 Vložil Veselý (bez ověření), 31. Prosinec 2017 - 13:01
 Uveďte jak. Pokud by byl použit místo pojmu „osoba odpovědná za správu“ pojem „správce“, pak by teprve vznikaly nejastnosti, protože pojem „správce“ by zahrnoval jak „správce“ ve smyslu SVJ jako právnické osoby, tak „správce“ ve smyslu „pověřeného správce“, který vykonává celou správu na základě příkazní smlouvy či jen některých činností správy.
 Další bludy p. Veselého
 Vložil Čurda ml. (bez ověření), 31. Prosinec 2017 - 15:45
 „„správce“ ve smyslu „pověřeného správce“, který vykonává celou správu na základě příkazní smlouvy či jen některých činností správy.“
 Další bludy p. Veselého. O žádném „pověřeném správci“ se zde nediskutuje.
 Pro § a další zájemce
 Vložil N. Klainová (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 19:26
 Uvedená ustanovení říkají, že se musí provádět vyúčtování, ne jak se má vyúčtování provádět.


text:
Kuchařku metodické oddělení MFČR nedodalo, já ano a mnohokrát. Ovšem ne vždy zdarma.
 Možné způsoby vyúčtování nákladů na správu a jejich čerpání jsem uvedla ve všech souvislých příkladech na www.klaiex.cz (viz Klaiex 23 – celkem 4 různé verze přispívání), dále Klaiex 26 a 28 obsahující zálohové přispívání).
 V rubrice Poradna je souvislý příklad Klaiex 26 ve Wordu, ne v naprogramovaných tabulkách, proto je možné se k němu dostat za vstupní registrační roční poplatek 400 Kč a ne za asi 1 000 Kč, což je v e-shopku v naprogramovaných tabulkách poněkud dražší, protože se v nich dá účtovat.
 Bez tabulek, stručně a zdarma:
 Každý druh příspěvku na správu podle § 1180 NOZ by měl mít samostatnou tabulku, protože na každém druhu příspěvku (bez ohledu na to, jestli se hradí formou zálohy nebo ne) se vlastníci podílejí různými způsoby (podle podílů, paušálem na jednotku nebo i podle přepočtených podílů, jde-li výlučné užívání).
 V každém z těchto přehledů musí být podle vlastníků tyto sloupce: počáteční zůstatek, vklady vlastníků, čerpání příspěvku a konečný zůstatek. Sloupec čerpání musí být doplněn podrobným přehledem nákladů na správu, které byly hrazeny z daného příspěvku.
 Tohle jsem tu už psala x-krát. Když bylo všechno počítáno podle podílů, stačil jeden přehled, teď už mnoha SVJ nestačí.
 Na další dotazy tu nebudu odpovídat. Vše jsem vysvětlila x-krát na svých dvou webech a doplnila názornými příklady.
 s přáním pevného zdraví a úspěšného roku 2018 všem zájemcům o kvalitní informace o hospodaření SVJ
 Pro & a další zájemce - oprava
 Vložil N. Klainová (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 9:28
 Příspěvek uvedený výše byl určen tazateli & a dalším zájemcům.
 Druhý pokus o odkaz
 Vložil N. Klainová (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 15:35
 http://klaiex.webnode.cz/...hospodareni/
 zálohy na správu a údržbu domu - měly by se určitě rozúčtovat
 Vložil Žilák (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 9:09
 Ve vyúčtování máme pouze kolik se utratilo celkem, jaký je zůstatek účtu k 31.12. a nic víc. Na reklamace výbor nereagoval
 Naše SVJ sice ve stanovách má, že se zůstatky na správu a údržbu domu převádí do dalšího roku, ale jak zde čtu, mnohé výbory a účetní – i v našem SVJ – si to vykládají tak, že je ani nerozúčtovávají.
 To je snad nějaká forma epidemie, nemyslíte?
 zálohy na správu a údržbu domu - měly by se určitě rozúčtovat?
 Vložil tep (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 9:43
 Panuje mnohde terminologický chaos – příspěvky na údržbu a modernizace – nevyčerpané se převádí do dalšího roku. I tyto příspěvky máme dvojí – jedny jsou hrazeny dle spoluvlastnických podílů a druhé ve stejné výši na byt – ty druhé jsou určeny na modernizace a opravy společných částí domu ve výlučném užívání vlastníků jednotek (platí je jen ty byty, kterých se to týká). Při výměně oken v domě se vybíral příspěvek podle počtu oken v jednotlivých bytech, protože šlo o různě velké byty. Pak máme příspěvky na vlastní správu domu – ty se vybírají zálohově ve stejné výši od všech bytů a ty se ročně rozúčtují a vracejí se


text:
přeplatky či vybírají se nedoplatky v závislosti na tom, jaká byla jejich reálná výše a kdo si jak nastavil výši příspěvku na vlastní správní činnost – v tom ponecháváme volnost.
 zálohy apod
 Vložil Jan77 (bez ověření), 26. Prosinec 2017 - 11:32
 Se správou domu se zachází zčásti jinak, než se službami a má to svůj důvod.
 Zatímco u služeb jako voda či teplo hradíte zálohou prakticky jednu dodávku tak, jak ji fakturuje zpravidla pravidelně jeden dodavatel, správa domu se skládá z celé řady činností a nákupů, od korunových až po desetitisícové – i větší – pokud jde o nějaké výraznější investice. Část z nich navíc vzniká „ad hoc“. U středně velkého domu to budou desítky, ba i stovka faktur za rok. Další věc je, že záloha může být dlouhodobá, tedy se ročně nevypořádává, což je vhodné pokud se skládají zálohy na dlouhodobější investice.
 Z toho důvodu se obvykle nerozepisují ani v předpisu ani ve vyúčtování na jednotlivé nákladové položky.
 Některá svj mají několik záloh na správu domu, aby bylo aspoň nějaké základní členění (jako třeba u vás), a některá SVJ mají jedinou zálohu na veškerou správu domu.
 To ale neznamená , že vám to SVJ nemá na dotaz říci a popř. dle potřeby vám poslat výkaz všech nákladů zpětně. Lze rovněž doporučit, aby zálohy byly aspoň slovně charakterizovány v předpisu záloh.
 PS:nevyjadřuji se ke zdejšímu folkoru neustálého rozebírání pojmosloví „záloha vs příspěvek vs zálohový příspěvek“ – je to mlácení prázdné slámy.
 Mlácení prázdné slámy Jana77
 Vložil Kolemjdoucí123 (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 12:54
 Nepovažuji objasnění, zda se jedná o konečný příspěvek nebo vratnou zálohu, za mlácení prázdné slámy. Pro vás by asi také bylo mlácení prázdné slámy objasnění, zda do auta patří nafta nebo benzin, oboje je přece PHM, co?
 Vyúčtování záloh na správu
 Vložil Zdeněk II (bez ověření), 25. Prosinec 2017 - 20:25
 Podotýkám, že rady ve smyslu vymámit cokoli, co by splňovalo představy na vyúčtování přijatých záloh od SVJ začíná a končí na charakteristice a chápání pojmu, co vlastně na správu skládáte. Občanský zákoník toto charakterizuje tak neurčitě, že vlastně řada SVJ přejala do stanov bludy, že příspěvky se na správu skládají formou záloh a tudíž se jedná o zálohové příspěvky. Taková formulace naprosto neurčitě zavádí pojem podobný jako kruhový čtverec, či jiný neurčitý nesmysl. Příspěvky jsou příspěvky a krom jiného se nevyúčtovávají. Zálohy jsou zálohami, které krom jiného je nutno ke konci zúčtovacího období vyúčtovat. Jakou formu takové vyúčtování má mít, to nikde nenaleznete, logické by mělo být, že budou vyúčtovány na každého jednotlivého vlastníka jednotky. Pokud žádné vyúčtování od SVJ neobdržíte, teoreticky by vám vznikl nárok na vrácení všech poskytnutých a nevyúčtovaných záloh, což je ale pouhou útěchou v rovině teorie. Donutit SVJ přijaté zálohy vyúčtovat není možné ani cestou soudu, protože mám vyzkoušeno, že jsem do doby jejich vyúčtování odmítl hradit další zálohy, což samozřejmě se obrací proti vlastníkovi, který je nakonec zaplatí i s příslušenstvím. Skládat tyto finanční prostředky do soudní úschovy nebylo akceptováno soudem, který pro takový důvod neshledal oporu, tudíž nabíhají


text:
úroky z prodlení a judikatura doposud nefandí vzájemné podmíněnosti vyúčtování záloh a jejich dalším skládáním. Kde není souvislost, tam nastupuje nutnost platit nadále a čekat, až se bude soud obtěžovat rozhodnout, zda nevyúčtované zálohy na správu jsou třeba důležitou záležitostí, se kterou je vlastník jednotky oprávněn obtěžovat soud, či zda vlastník bude aktivně legitimován, aby se vůbec soud tímto problémem zabýval. No a pokud se zabývat bude chtít, tak SVJ doloží, že vlastník je žaluje proto, že nesouhlasí s předpisem plateb na správu, protože nedostal vyúčtování, ovšem bez problému na tento účel platí, tudíž vlastně uznal to, proti čemu původně brojil. Že povinnost zálohy na správu vyúčtovat si některá SVJ nedaly ani do stanov, to nemusí být žádný div. Ovšem ani kdyby ve stanovách taková povinnost byla, tak se v podstatě nic neděje, neboť přesvědčit soud k tomu, aby vzhledem k takové banálnosti jako je porušení stanov, rozhodl o vrácení nevyúčtovaných záloh jejich plátci, to je pouhá iluze. Naprostý paskvil pak představuje v podmínkách SVJ to, kdy se rozhodne předepisovat příspěvky tzv. na vlastní správu v jiném poměru, než podle spoluvlastnických podílů. Respektive do stanov instalují ustanovení o povinnosti skládat takový příspěvek ve výši stejné na každou jednotku. Obvykle bez souhlasu všech vlastníků jednotek, kterých se dotýká taková změna podílu platby na uvedený účel. Pokud k tomu zmíním, že SVJ zavedlo do stanov platbu na správu formou platby do několika fondů, pro které nestanovilo naprosto žádná pravidla, pak jsme tam, kam jsme se nechtěli dostat.
 V pohledu na to v jakém postavení se vlastník jednotky u soudu nachází ve srovnání se SVJ jako právnickou osobou mám vyzkoušeno, jak takové jednání může dopadnout. Právníci obou zastoupených stran odvedou perfektní práci, ale nakonec je v podstatě blbcem jednotlivec, který si dovolil chtít po SVJ činnost, která by se nepříčila stanovám a zákonům. Jelikož občanský zákoník vnesl dostatečný chaos do praxe, kterou se za dobu platnosti již zrušeného zákona o vlastnictví bytů, snažila judikatura narovnávat a objasňovat po dobu 20 let, soudy jsou dnes víc jako doposud sázkou do loterie. Judikatura k novým záležitostem v podstatě není a pokud člověk bude chtít od soudu, aby tento nový občanský zákoník objasňoval v praktických souvislostech, pak snad je lépe takové legrácky nepodnikat, pokud nejsme finančně tzv. za vodou.
 O bludech
 Vložil Veselý (bez ověření), 26. Prosinec 2017 - 11:24
 „Občanský zákoník toto charakterizuje tak neurčitě, že vlastně řada SVJ přejala do stanov bludy, že příspěvky se na správu skládají formou záloh a tudíž se jedná o zálohové příspěvky. Taková formulace naprosto neurčitě zavádí pojem podobný jako kruhový čtverec, či jiný neurčitý nesmysl. Příspěvky jsou příspěvky a krom jiného se nevyúčtovávají.“
 Ve stanovách upravené zálohové příspěvky na správu jsou naprosto v pořádku. Bludem je vaše tvrzení, že jde o formulaci neurčitou a nesmyslnou. Ostatně i v NV č.366/2013 Sb. v § 8 b) jsou zálohy na příspěvky na správu zařazeny do činností týkající se správy domu a pozemku.
 Ještě větším vaším bludem je tvrzení, že se příspěvky nevyúčtovávají. Dle § 1208 d) NOZ patří do působnosti


text:
shromáždění rozhodnutí o vyúčtování nebo vypořádání nevyčerpaných příspěvků na správu. Vyúčtování by mělo zahrnovat přehled přijatých příspěvků a dále přehled výdajů, které společenství uskutečnilo v předchozím roce. Výsledkem by měl být určitý zůstatek, který by měl být účetně převeden do dalšího roku, případně vypořádán s vlastníky. Jak vyplývá z § 1208 d) NOZ musíte rozlišovat mezi vyúčtováním a vypořádáním. Většina SVJ dle stanov nevyčerpané příspěvky nevypořádává, ale převádí je do dalšího roku. Stejně tak se postupuje v případě, kdy SVJ vybírá dle stanov zálohy na příspěvky. Ve stanovách je pak uvedeno, zda se nevyčerpané zálohy vypořádají nebo převedou do dalšího roku. Většina SVJ dle stanov nevyčerpané zálohy na příspěvky na správu nevypořádává, ale převádí je do dalšího roku, případně vypořádává jen krátkodobé zálohy a dlouhodobě převádí do dalšího roku.
 Plky pana Veselého...
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 7:47
 „...rozhodnutí o vyúčtování nebo vypořádání nevyčerpaných příspěvků na správu...“
 (1) „rozhodnutí o vyúčtování“ není totéž co „vyúčtování samotné“ (2) a není tím také určeno, v jakém stupni podrobnosti. Někomu postačí vědět, že souhrnem bylo předepsáno X-příspěvků/SVJ a Y-příspěvků/SVJ bylo vybráno, a někdo požaduje podrobnost „předepsáno X-příspěvků/BJ/kal.měsíc a Y-příspěvků//BJ/kal.měsíc“. Výsledkem obojího je velmi určitý zůstatek. Raději přemýšlejte, zda se vyúčtovat musí příspěvky „vyčerpané“... Spokojen?
 „...Ve stanovách je pak uvedeno, zda se nevyčerpané zálohy vypořádají nebo převedou do dalšího roku...“
 (1) Možná ve Vašich. A co ty SVJ kde se s něčím podobným nenamáhají? (2) §1208/d NOZ uvádí kompetenci rozhodnout o příspěvcích, nikoli zálohách. Pro Vás jsou zálohy a příspěvky totéž?
 Zálohy a příspěvky
 Vložil & (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 11:45
 „Pro Vás jsou zálohy a příspěvky totéž?“
 Každý pojem zachycuje odlišný aspekt, nejde o pojmy s opačnými významy. Už se zde vícekráte řešilo.
 Zálohy x příspěvky 2 - doplnění
 Vložil N. Klainová (bez ověření), 30. Prosinec 2017 - 12:50
 Souhlasím s tím, že nejde o pojmy s opačnými významy. Proto používám slovní spojení „Příspěvky na správu formou záloh“. Podobně je uvedeno i v NV č. 366/2013 Sb., že mezi činnosti správy se považuje i stanovení a vybírání předem určených finančních prostředků od vlastníků jako záloh na příspěvky na správu.....
 Forma příspěvků na správu může být nově i nezálohová. Jde o novinku od roku 2014. Příspěvky mohou být účtovány do vlastních zdrojů SVJ:
 * přímo do výnosů SVJ,
 * nebo do fondů SVJ zřízených stanovami na úhradu některých nebo všech nákladů na správu. Jde o novinku, kterou na tomto portálu zveřejnil nick Poznámka (tuším) jako poznatek ze školení.
 Protože se na některých příspěvcích podílejí vlastníci jednotek různými způsoby – podle podílů, všechny jednotky stejně, podle výlučného užívání.. je výhodná kombinace všech možných způsobů přispívání, protože vnáší do účetnictví přehlednost.
 Nejvýhodnější kombinace je obsažena názorně na www.klaiex.cz v prográmku Klaiex 23 D. Tam jsou rovněž uvedeny výhody a nevýhody různých způsobů přispívání na správu.
 Vyúčtovat nevyčerpané příspěvky na správu je nutné bez ohledu na formu přispívání. Mají-li vlastníci rozhodovat, co s nimi, musí mít o nich přehled.
 Vypořádání nevyčerpaných zůstatků je jiná věc. Vypořádání bez daňových dopadů na vlastníky je


text:
podle mého názoru možné jen u příspěvků poskytovaných formou záloh. U příspěvků účtovaných do výnosů nejsou daňové dopady jejich vypořádání vyřešeny a u příspěvků účtovaných do fondů na úhradu nákladů správy doporučuji převod nevyčerpaných zůstatků do dalších let.
 Vyúčtování záloh ...
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 25. Prosinec 2017 - 22:24
 „..příspěvky se na správu skládají formou záloh a tudíž se jedná o zálohové příspěvky...“
 Jde o problém ve kterém klika lumpů záměrně zaměňuje obsah pojmů, příkladně že „FO“ / „Fond oprav“ je něco, na co musí jeden v SVJ plnit. Odjakživa (§15 ZVB) bylo, že příspěvek je částka FIXNÍ a protože je jednoznačně znám NEJEN její účel ale i celková její hodnota že tutíž proto, se nemusí vyúčtovat.
 Jenže musí být jasné nebo jednoznačně určitelné, že částka zaslaná na účet SVJ formou jednoho bankovního převodu se rozdělí podle jednoznačných pravidel na schválené a řádně předepsané nákladové položky.
 Tato „pravidla“ jsou ale často předmětem „kňowhow“ – jak tomu říkají zástupci BD a jak to rádi použijí pověřenci SVJ (neboť ve většině statut.orgánů SVJ, nesedí přeci „odborníci“, ale jednoznačně „pobírači odměn“). Pokud nejsou pravidla předmětem „kňowhow“, pak buď vůbec „neexistují“ nebo jsou „tajná“. A nejsou li ani „kňowhow“ ani „neexistují“ ani nejsou „tajná“, pak prostě pocit z toho, že jsem „u koryta“, že jsem byl slavně „zvolen“ družinou mých věrných mi dává přesvědčení, že nějakému, z mé arogantní výšiny blbému, čelenu SVJ nebudu přeci skládat účty.
 „...logické by mělo být, že ...“
 Logika je samozřejmě doména nejen práva, ale zde se uplatňuje i na ty bodré, bývalé nájemce a nyní na omezenou dobu vlastníky, kteří koukají jak zjara, že se za socialismu bydlívalo a platívalo jinak než v kapitalismu 30-tych let 20-tého století, který k nám vtrhnul po roce 90.
 „...Donutit SVJ přijaté zálohy vyúčtovat ...“
 Opravdu? Jak konkrétně máte vyzkoušeno, že „to nejde“. Nevidím že byste vyzkoušel cestu zápočtů (§1982..§1991 NOZ).
 Zápočet není možný
 Vložil ÚS III (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 12:21
 Čmuchal, ÚS má v III ÚS 1415/16 z 23.8.2016 jasno, zápočet není možný. Již se tu řešilo:
 "11. Přisvědčit nelze ani námitce stěžovatelů stran nepřezkoumatelnosti napadených rozhodnutí, tvrdí-li, že soudy nevzaly v úvahu jejich argumenty. Okresní soud se v napadeném rozhodnutí srozumitelně vyjádřil ke stěžejní námitce stěžovatelů, kteří odůvodňovali své prodlení s platbami záloh do tzv. fondu oprav tím, že jim vedlejší účastník řízení nepředložil vyúčtování, což bylo jeho povinností. K této námitce (sub 5) nutno podotknout, že o povaze této platby jako platby zálohové ze strany obecných soudů zjevně pochyby nebyly. Není důvodu z hlediska ústavnosti zpochybňovat právní závěr, že povinnost vlastníka bytu platit zálohy na straně jedné a povinnost společenství vlastníků jednotek předložit vyúčtování na straně druhé, jsou povinnostmi na sobě nezávislými, zakládajícími odlišné nároky. Okresní soud se dostatečně zabýval rovněž námitkami stěžovatelů stran jiných plateb, které měly být uhrazeny, resp. které jim nebyly vyúčtovány, přičemž odůvodnil, proč nemohlo být přistoupeno k jejich započtení na neuhrazené zálohy.
 12. Ústavní soud tedy neshledal porušení ústavních práv, jejichž porušení stěžovatelé namítali..."
 hloupost*
 Vložil ### (bez ověření), 1.


text:
Leden 2018 - 3:42
 Zapocty cinit mozne je napr. za udelene sankce za porusovani povinnosti podle ZoSl. Tak se tyto sankce nepromlci a poskozeny je nemusi namahave vymahat soudne.
 Zápočet (pro trolla "ÚS III")
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 17:52
 trumpeto,
 cituj kde radím/tvrdím, že se nemají hradit „řádně předepsané“ zálohy!
 a kde usnesení uvádí cokoli o „zápočtech“!
 Nerozumíš česky psanému textu, tak zalez zpátky pod kámen.
 Zápočet pro trolla Čmuchala
 Vložil US III (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 18:02
 je to v příspěvcích v tomto vláknu. Ale asi to nepochopíš.
 ad1)Už tedy vidíte kde a jak vzniká DLUH2 , který můžete započítat nejen proti DLUH1 ale i proti Vaší budoucí platební povinnosti ZÁLOHAN.
 ad2)Okresní soud se dostatečně zabýval rovněž námitkami stěžovatelů stran jiných plateb, které měly být uhrazeny, resp. které jim nebyly vyúčtovány, přičemž odůvodnil, proč nemohlo být přistoupeno k jejich započtení na neuhrazené záohly.
 Zápočet v rámci SVJ
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 29. Prosinec 2017 - 3:51
 máš citovat „kde radím/tvrdím, že se nemají hradit „řádně předepsané“ zálohy!“ DLUH2 je dluhem věřitele, a existuje li, tak jakmile je splatný lze jej započítávat. Provést zápočet zálohy tedy není totéž co zálohy neplatit, ehm. Zápočtovat ZÁLOHUN do výše DLUH2 je podle mne možný... ale
 ...OK, pohledám rozsudek Co i C kterými tu máváš abych se sám podíval, které zálohy údajně nemohly být a byly, zápočtovány chybně a co a jak a kdo a proč „odůvodnil“, protože bez této znalosti a do té doby platí lat. „Libenter homines id, quod volunt, credunt.“.
 Jak k vyúčtování pomocí zápočtů?
 Vložil & (bez ověření), 26. Prosinec 2017 - 11:02
 „Nevidím že byste vyzkoušel cestu zápočtů (§1982..§1991 NOZ).“
 jak přesně si představujete cestu zápočtů? Zápočet je možné použít, setkají-li se vzájemné dluhy. To zde nevidím.
 Jak získat vyúčtování "záloh na správu" pomocí zápočtů?
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 27. Prosinec 2017 - 19:14
 SVJ „něco chce“ (jednorázové příspěvky / zálohy na náklady). Člen SVJ „něco chce“ (řádné vyúčtování záloh & kontrolu nad plněním povinností ostatními participanty).
 ((náklady SVJ) – (zálohy člena-SVJ)) ⇒ DLUH1
 DLUH1>0 → dlužníkem je SVJ a věřitelem pak člen-SVJ
 DLUH1<0 → dlužníkem je člen-SVJ a věřitelem pak SVJ
 Vrchnostenská ochrana doposud platila (a prozatím platí) v oblasti konkrétních „služeb“, které pokrývá zákon o službách. Ten ukládá povinnost VYÚČTOVAT, a nevyúčtování nebo jiné procesní pochybení v souvislosti s touto povinností umožňuje POTRESTAT přímo aplikovatelnou sankcí dle §13 ZoSL (to je něco, co tu chybělo po vydání vyhl. 372/2001 šílených 12 let, kdy se zástupci BD a i SVJ vyšklebovali povinnosti skládat účty – samozřejmě, většině bývalých nájemců to bylo a je jedno protože jejich IQ mnohdy nedosahuje ani na „nájemce“ klecí v ZOO).
 Vrchnostenská ochrana v oblasti vyúčtování záloh na pohledávky mimo okruh zák. o službách, je uvedena v §13/1 ZVB a nyní i v NOZ. Zasílám li na účet SVJ nějaké zálohy, musí (mi) být vyúčtovány (jiná věc je, zda a jak si své právo prosadíte, nebo zda jej opominete nebo pominete). Nejsou li po skončení vyúčtovány zálohy řádně,


text:
vzniká DLUH2 (na straně věřitele).
 Mně se jeví normální, vyzvat k jejich vyúčtování včetně podkladů. Nedostanu li odpověď žádnou, nebo v přijatelném termínu řádnou, vyzvu k jejich okamžitému vrácení. Po marné lhůtě k vrácení, má vůči mně SVJ splatný dluh. Z tohoto „věřitelského dluhu“ začnu případně hradit „ŘÁDNĚ předepsané“ zálohy na další období tzn. „provádět zápočet“.
 Tento „vyfikaný postup“ se nebude lumpům v mém SVJ (/BD) líbit, budou lhát, budou řvát, budou vyhrožovat, budou Vás označovat za „neplatiče“ a nakonec se budou muset rozhodnout, zda vyhotoví řádné vyúčtování a předají k němu všechny relevantní podklady (nebo k tíži spolu-ofcí) podají žalobu a kde advokátní-pes placený SVJ za ofco-příspěvky bude u soudu štěkat o všech vyšťouraných procesních pochybeních na mé (příjemcově/člena SVJ) straně.
 Zcela stejným způsobem postupuje SVJ při vyúčtování služeb: automaticky krátí přeplatky ze služeb o všechny možné i nemožné „nedoplatky“ na straně příjemce/člena SVJ...
 Už tedy vidíte kde a jak vzniká DLUH2 , který můžete započítat nejen proti DLUH1 ale i proti Vaší budoucí platební povinnosti ZÁLOHAN . Je ale jasné, že skutečný podíl na vašich nákladech se tím nikam ne-anihiluje, jen se tím vytvoří „nutnost volby“ na straně věřitele: BUĎ si dá říct a udělá řádné vyúčtování a to i záloh na správu domu → a výsledky Vám prokazatelně předá, NEBO zkusí štěstí u soudu poukazováním na všechny možné i nemožné PROCESNÍ pochybení, doufaje že soudce skočí na špek.
 Čmuchalovic bajky
 Vložil Pamětník (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 13:07
 Pane Čmuchale, obdobné bajky tu psal lake. Někteří mu uvěřili a prohráli u soudu. Chcete ho napodobovat? Neznáte právo a pouze przníte jazyk český. Judikatura je jasná, na vaše bajky nikdo rozumný nedá.
 Vložil Lajka (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 11:39
 vycházíte z toho, že nevyúčtované zálohy je třeba vrátit (bez ohledu na to, zda byly či nebyly spotřebovány). Odkud tohle plyne? To bych bydlel zadarmo, naše SVJ zálohy nevyúčtovává a vyúčtovat odmítá, opakovaně jsem o vyúčtování požádal.
 Vyúčtování "záloh na správu" pomocí zápočtů (pro Lajka)
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 18:42
 „...bez ohledu na to, zda byly či nebyly spotřebovány...“
 Vás to udivuje? Kdo netrvá na vyúčtování záloh, si sám řeže pod sebou větev. Samozřejmě nikomu nebráním se chovat jako blb. Máme přeci „demokratickou“ svobodu.
 „...Odkud tohle plyne? ...“
 §§ včerejším neználkům na KLAIEXu zpřístupnila pí. Klainová (kteréžto počin bohužel nebyl altruismem trvalým ale reklamou na KLAIEX, neb stránku svou už dnešním neználkům zablokovala heslem) ... §1411,§1414,§1436,§1437,§2435,...
 „...To bych bydlel zadarmo, naše SVJ zálohy nevyúčtovává a ...“
 viz. odstavec začínající cit.
 ...Tento „vyfikaný postup“ se nebude lumpům v ... SVJ (/BD) líbit, ...
 Ano, může se stát, že budete částečně bydlet „zadarmo“, pokud SVJ se svými nároky u soudu prohraje nebo je nechá promlčet. Jinak jsou pouze „odloženy“ až do doby získání řádného vyúčtování, nebo do rozhodnutí soudu.
 Povinnost nevyúčtované zálohy vrátit - odkud?
 Vložil & (bez ověření), 29. Prosinec 2017 - 18:11
 „§1411,§1414,§1436,§1437,§2435“
 z uvedených ustanovení neplyne povinnost nevyúčtované zálohy vrátit.
 Vyúčtování "záloh na správu" pomocí zápočtů (pro &)
 Vložil Čmuchal (bez


text:
ověření), 30. Prosinec 2017 - 6:54
 „...Povinnost nevyúčtované zálohy vrátit – odkud?...“
 Samozřejmě chcete li platit zálohy a nechcete je vyúčtovat, tak Vám nikdo nebrání. V takovém případě, může být záloha v libovolné výši ...a klidně plaťte zálohy i za své spoluvlastníky. Mecenášství, alespoň co je mi známo, není zakázané. Nicméně kdo bydlí v sockovém typu bydlení (SVJ), zřejmě nebude patřit k těm kdo nechtějí vyrovnání závazku typu záloha/náklad.
 „...z uvedených ustanovení neplyne...“
 Uvedené §§ jsem si jen namátkou dovybavil z příspěvku pí. Klainové. Jsou to §§, které mají pomoci obhájit, povinnost vyúčtování vyhotovit/získat. Záloha je peněžní částka hrazená před celkovým vyúčtováním platby, před dodáním poskytnuté služby. Službou je evidentně jak služba materiální (dodávka různého druhu energie) tak činnost poskytovaná pro správu majetku.
 „...povinnost nevyúčtované zálohy vrátit...“
 Součástí některých vyúčtování je i vyrovnání/vypořádání (příkladně §7/3 ZoSL) a některých vyúčtování není (příkladně §15/4 ZVB). Vypořádáním zaniknou příslušná práva a povinnosti. Má li být vyrovnáno a není, vzniká bezdůvodné obohacení. To nebrání nicku „&“ nechtít přeplatek záloh vrátit. Nuance mezi pojmy „závazek“, „povinnost“, „vyrovnání“, „vypořádání“, „obohacení“, „chtění“, „rozum“ si prosím najděte sám → příkladně oslovte účetního nebo daňového poradce.
 Dodatečné vyúčtování
 Vložil Rosalie (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 12:19
 nevyúčtované zálohy je třeba vrátit. Dobrá. A co když budou vrácené zálohy dodatečně (třeba po pěti letech) vyúčtovány? Musím vrácené zálohy znovu zaplatit?
 promlčení, prekluze?
 Vložil Čmuchal (bez ověření), 28. Prosinec 2017 - 19:01
 :). Moc nevěřím že by Vám byly vráceny.
 ty nároky, které nebudete moci odmítnout z důvodu promlčení zjevně ano. Nároky
 nároky plynoucí ze záloh na správu „po 5-ti letech“, asi nikoliv
 Vložil Anonymouk (bez ověření), 25. Prosinec 2017 - 18:27
 Požadujte jej, čtěte normy a ptejte se odpovědných osob. Když to nepomůže, pak facka a můžete i k soudu.
 pro Kolemjdoucího123 - vyúčtování příspěvku správy domu
 Vložil MartinII, 27. Prosinec 2017 - 14:51
 Rozumně se pokusil otázku vyúčtování „příspěvku správy domu“ rozebrat pan Pavel v srpnu 2016. Není mlácení prázdné slámy chtít vědět, jaký je podíl každého na nákladech správy domu hrazených dle § 1180 a kolik mu z jeho příspěvků zbývá. Pokud jsou vlastníci podílů na domě bez vzniku SVJ rozumní, tak se snad domluví na takovém přehledu lépe, než členové SVJ, když výbor a účetní nechtějí.


text:
Povinné informace o subjektu | Neurazy
 1) Název:
 2) Důvod a způsob založení:
 Obec Neurazy vznikla v souladu se zákonem o obcích (obecní zřízení) ve znění pozdějších předpisů a svoji činnost provozuje podle podmínek a principů tohoto zákona. Obec jako právnická osoba vystupuje v právních vztazích svým jménem a nese odpovědnost z těchto vztahů vyplývající. Obec má vlastní majetek a finanční zdroje, hospodaří s nimi samostatně za podmínek stanovených zvláštním zákonem. Obecní úřad vykonává přenesenou působnost v rozsahu stanoveném zákony a předpisy.
 3) Organizační struktura:
 starosta – Mgr. Marie Svejkovská
 místostarosta – Miroslav Hrubý
 členové obecní rady – Anna Burešová, Jaroslav Čiviš, DiS., Jan Brašna
 předseda kontrolního výboru – Josef Michálek
 předseda finančního výboru – Michaela Bartičková
 ostatní zastupitelé – Bc. Marek Bartoš, Václav Beníšek, Mgr. Ivana Boulová, Pavel Mašát, Radek Partingl, Ing. František Růžička, Václav Sedlák, Josef Větrovský
 úřad tvoří starosta, místostarosta a zaměstnanci obce zařazení do obecního úřadu, v čele úřadu stojí starosta.
 – Mateřská škola Neurazy okres Plzeň-jih příspěvková organizace
 4) Kontaktní spojení:
 Obecní úřad Neurazy
 08.00 12.00 hod., 12.30. – 17.00 hod.
 Telefony: 371 591184
 4.5. Čísla faxu:
 Obecní úřad nemá
 https://www.neurazy.cz
 starosta@neurazy.cz
 5) Případné platby lze poukázat:
 Číslo účtu: 725638319/0800 u České spořitelny, a.s.
 6) IČ:
 7) DIČ:
 CZ00257001
 8) Dokumenty:
 viz. oddíl dokumenty
 9) Žádosti o informace:
 ústní (neevidují se, odpovědět lze přímo, bez dalších opatření)
 umožnění nahlédnutí do spisů
 písemně na adresu: Obec Neurazy, Neurazy 61, 335 01 Nepomuk
 prostřednictvím info@neurazy.cz jako přílohu k e-mailu
 datovou schránkou: cfkbi6h
 v případě vyhledání a sběru oddělených a odlišných informací, na základě konzultace s jinými povinnými subjekty, může být termín prodloužen o 10 dnů.
 Proti rozhodnutí o odmítnutí žádosti lze podat do 15 dnů od doručení odvolání a to prostřednictvím orgánu, který rozhodnutí vydal.
 10) Příjem žádostí a dalších podání:
 Návrh, stížnost, žádost, podnět lze
 písemně podat na adresu: Obec Neurazy, Neurazy 61, 335 01 Nepomuk
 osobně na OÚ Neurazy v úřední hodiny
 Je-li žádost učiněna elektronicky, musí být podána prostřednictvím elektronické podatelny 13e) povinného subjektu, pokud ji povinný subjekt zřídil. Pokud adresa elektronické podatelny není zveřejněna, postačí podání na jakoukoliv elektronickou adresu povinného subjektu.
 Věcně příslušná obec posoudí obsah žádosti a věc odmítne nebo odloží v případě, že
 vyzve žadatele ve lhůtě do 7 dnů od podání žádosti, aby žádost upřesnil, neupřesní-li žadatel žádost do 30 dnů ode dne doručení výzvy, brání-li nedostatek údajů o žadateli postupu při vyřízení žádosti o informaci dle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, vyzve žadatele ve lhůtě do 7 dnů ode dne podání žádosti, aby žádost doplnil, nevyhoví-li žadatel této výzvě do 30 dnů ode dne jejího doručení, v případě, že požadované informace se nevztahují k působnosti úřadu (tuto odůvodněnou skutečnost sdělí do 7 dnů ode dne doručení žádosti žadateli).
 Nerozhodne-li dle výše uvedených možností, poskytne informaci v souladu se žádostí ve lhůtě nejpozději do 15 dnů ode dne přijetí žádosti nebo ode dne jejího doplnění a to buď odkazem na zveřejněný údaj, písemně, nahlédnutím do spisu, včetně možnosti pořídit kopii, nebo formou paměťových médií. Lhůtu


text:
15 dnů pro poskytnutí informace může věcně příslušný úřad prodloužit ze závažných důvodů, nejvýše však o 10 dnů, tj. na 25 dnů. Žadatel musí být o prodloužení lhůty i o jeho důvodech vždy prokazatelně informován, a to včas před uplynutím lhůty základní lhůty 15 dnů pro poskytnutí informace.
 Mezi závažné důvody se řadí např. vyhledání a sběr objemného množství oddělených a odlišných informací požadovaných v jedné žádosti, vyhledání a sběr požadovaných informací v jiných úřadovnách, nebo také konzultace s jiným povinným subjektem, který má závažný zájem na rozhodnutí o žádosti.
 Pokud žádost o poskytnutí informace směřuje k poskytnutí již zveřejněné informace, může úřad města nejpozději do 7 dnů, místo poskytnutí informace, sdělit žadateli údaje umožňující vyhledání a získání zveřejněné informace.
 V případě, že obec žádosti, byť i jen zčásti nevyhoví, vydá v 15 denní lhůtě pro vyřízení žádosti rozhodnutí o odmítnutí žádosti, popřípadě o odmítnutí části žádosti, s výjimkou případů, kdy se žádost odloží. Obsah, formu a náležitosti rozhodnutí stanoví § 67 a následně ustanovení zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů.
 Obec neposkytne informace v případě, že se jedná o obchodní tajemství, utajovanou informaci, autorské právo, důvěrnosti majetkových poměrů. Pokud nebylo žádosti vyhověno z výše uvedených důvodů, musí být v odůvodnění rozhodnutí uvedeno, kdo vykonává právo k tomuto obchodnímu tajemství nebo kdo vykonává majetková práva k tomuto předmětu ochrany práva autorského, je-li tato osoba povinnému subjektu známa.
 Obec může omezit poskytnutí informace, pokud se vztahuje výlučně k interním předpisům obce nebo v případě, že se jedná o novou informaci, která vznikla při přípravě rozhodnutí obce, pokud zákon nestanoví jinak, to platí jen do doby, kdy se příprava ukončí rozhodnutím. Dále může obec omezit poskytnutí informace, pokud jde o informaci vzniklou bez použití veřejných prostředků, která byla předána osobou, jíž tuto povinnost zákon neukládá nebo pokud ji obec zveřejňuje na základě zvláštního zákona a v předem stanovených pravidelných obdobích až do nejbližšího stanoveného období nebo pokud by tím byla porušena ochrana práv třetích osob k předmětu práva autorského.
 11) Opravné prostředky:
 Odvolání je opravným prostředkem proti rozhodnutí vydaném ve správním řízení vedeném podle zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů.
 Odvolání je opravným prostředkem též proti rozhodnutí Obce Neruazy, jako povinného subjektu, o odmítnutí žádosti o poskytnutí informace podle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů.
 Dále může být podána stížnost na postup při vyřizování žádosti o informace za zákonem stanovených podmínek. Stížnost lze podat písemně nebo ústně; je-li stížnost podána ústně a nelze-li ji ihned vyřídit, sepíše o ní povinný subjekt písemný záznam. Stížnost se podává u povinného subjektu, a to do 30 dnů ode dne stanoveného v § 16a zákona o svobodném přístupu k informacím. O stížnosti rozhoduje nadřízený orgán.
 Opravným prostředkem proti příkazu je odpor. Příkazní řízení je zvláštní (zjednodušenou) formou správního řízení, a příkaz vydávaný v příkazním řízení je zvláštním typem správního rozhodnutí. Proti příkazu vydaném ve správním řízení, může ten, jemuž se povinnost ukládá, podat odpor ve lhůtě 8 dnů ode dne oznámení


text:
příkazu. V případě řízení o přestupku platí, že obviněný z přestupku může proti příkazu podat do 15 dnů ode dne jeho doručení odpor správnímu orgánu, který příkaz vydal.
 Ve vydaných rozhodnutích je vždy uvedeno poučení. V poučení se uvede, zda je možné proti rozhodnutí podat odvolání (odpor), v jaké lhůtě je možno tak učinit, od kterého dne se tato lhůta počítá, který správní orgán o odvolání (odporu) rozhoduje. Odvolání a odpor lze podat u magistrátu.
 Odvolání (odpor) lze učinit písemně nebo ústně do protokolu nebo v elektronické podobě podepsané zaručeným elektronickým podpisem podle zvláštních předpisů [zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu, nařízení vlády č. 495/2004 Sb., kterým se provádí zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů]. Ten, kdo činí podání v elektronické podobě, uvede současně poskytovatele certifikačních služeb, který jeho certifikát vydal a vede jeho evidenci, nebo certifikát připojí k podání.
 12) Formuláře:
 OÚ své formuláře nemá
 13) Popisy postupů – návody pro řešení životních situací:
 naleznete na portálu veřejné správy ČR více na: portal.gov.cz/portal/obcan
 Krizové situace a jejich řešení:
 Zde jsou následující dokumenty: Hasičský záchranný sbor ČR: www.hzscr.cz
 14) Předpisy:
 Přehled nejdůležitějších předpisů, podle nichž Obec Neurazy jedná a rozhoduje. Tyto předpisy jsou k nahlédnutí na OÚ v úředních hodinách, tj. v pondělí a středu od 8.00 – 12.00 hod. a od 12.30 – 17.00 hod.
 zák. č. 301/2000 Sb. o matrikách, jménu a příjmení a o změně některých souvisejících zákonů
 vyhl. Ministerstva vnitra č. 326/2000 Sb., o způsobu označování ulic a ostatních veřejných prostranství, o způsobu použití a umístění čísel k označení budov
 nař. vlády ČR č. 343/2000 Sb., kterým se určují pověřené obecní úřady
 zák. č. 561/2004 Sb. o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání
 zák. č. 358/2000 Sb. o odměnách za výkon funkce členům zastupitelstev
 zák. č. 21/2006 Sb. o ověřování shody opisů nebo kopie s listinou a o ověřování pravosti podpisu
 vyhl. MF č. 231/2000 o nájemném z bytu a úhradě za plnění, poskytovaná s užíváním bytu
 Tyto zákonné normy jsou doplněny vyhláškami a nařízeními obce Neurazy, které jsou v plném znění uveřejněny na internetových stránkách obce Neurazy v kategorii „Vyhlášky“.
 Vláda ČR s odkazy na jednotlivá ministerstva: www.vlada.cz
 Obecně závazné vyhlášky:
 1/2002 o pohybu zvířat na veřejném prostranství
 1/2009 o změně OZV č. 1/2002 o pohybu zvířat na veřejném prostranství
 1/2004 požární řád obce
 1/2005 kterou se stanoví část společ. školského obvodu základní školy
 1/2012 o místním poplatku za provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů
 1/2014 o místním poplatku ze psů
 1/2014 o místním poplatku ze vstupného
 3/2014 o stanovení systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů a nakládání se stavebním odpadem na území obce Neurazy
 Nařízení obce:
 1/2014 zákaz podomního a pochůzkového prodeje
 viz. oddíl dokumenty – vyhlášky
 15) Úhrady za poskytování informací:
 Sazebník úhrad za poskytování informací na základě ustanovení zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím
 černobílé kopírování nebo tisk:
 A4 – jednostranně –


text:
3,- Kč
 A4 – oboustranně – 6,- Kč
 A3 – jednostranně – 5,- Kč
 A3 – oboustranně – 10,- Kč
 Sazba za 1 hodinu práce zaměstnance úřadu a za každou další započatou hodinu – 100,- Kč
 Za 1 ks technického nosiče dat typu CD nebo DVD, pokud tuto formu vyžaduje žadatel – 30,- Kč.
 Poštovné – dle aktuálního sazebníku poštovních služeb. Náklady na balné účtovány nebudou.
 Celková výše úhrady je dána součtem jednotlivých nákladů spojených s poskytnutím požadovaných informací.
 Nadřízený orgán – Krajský úřad Plzeňského kraje při rozhodování o výši úhrady rozhodne tak, že výši úhrady potvrdí, nebo sníží, nebo přikáže povinnému subjektu, aby zjednal nápravu, jde-li o úhradu za poskytnutí informace územně samosprávným celkem v samostatné působnosti.
 žádné vzory licenčních smluv podle § 14a zákona č. 106/1999, o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů nemá obec Neurazy stanovené.
 Výhradní licence poskytnutá podle § 14a odst. 4. zatím žádné nejsou.
 17) Výroční zpráva podle zákona č. 106/1999 Sb.:
 viz oddíl dokumenty – výroční zprávy
 Copyright © 2019 Neurazy | HD REKLAMA


text:
Mimosoudní řešení spotřebitelských sporů | Český telekomunikační úřad
 Na základě Směrnice Evropského parlamentu a Rady č.2013/11/EU ze dne 21. 5. 2013, o alternativním řešení spotřebitelských sporů, dále pak Nařízení Rady č. 524/2013 ze dne 21. 5. 2013 o on-line řešení sporů (ADR-ODR) a na ně navazující novelizaci zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele č. 378/2015 Sb. a dalších zákonů došlo v České republice k vytvoření systému mimosoudního řešení spotřebitelských sporů tzv. ADR (alternative dispute resolution). Tento systém nabízí spotřebitelům (fyzickým osobám, které nejednají v rámci své podnikatelské činnosti nebo v rámci samostatného výkonu svého povolání) rychlý a dostupný způsob řešení sporů s podnikateli a posiluje vymahatelnost jejich spotřebitelských práv.
 Český telekomunikační úřad je subjektem příslušným pro mimosoudní řešení spotřebitelských sporů v oblasti elektronických komunikací a poštovních služeb v rozsahu právní působnosti stanovené zákonem č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících (zákon o elektronických komunikacích), ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o elektronických komunikacích“) a zákonem č. 29/2000 Sb., o poštovních službách a o změně některých zákonů (zákon o poštovních službách) ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o poštovních službách“).
 Informace o mimosoudním a on-line řešení sporů v EU jsou zde
 Informace ČTÚ o mimosoudním řešení spotřebitelských sporů (ADR)
 Český telekomunikační úřad ústředí
 IČ: 70 10 69 75 sídlo: Sokolovská 219, Praha 9
 DIČ: CZ 70 10 69 75 poštovní adresa: P. O. Box 02, 225 02 Praha 025
 elektronická adresa na podání návrhu spotřebitele: spotrebitelskespory@ctu.cz datová schránka: a9qaats
 Návrh na řešení spotřebitelského sporu lze podat u oblastního odboru ČTÚ podle místa Vašeho bydliště
 Adresy oblastních odborů:
 Je Český telekomunikační úřad oprávněn řešit spotřebitelské spory formou ADR?
 Český telekomunikační úřad (ČTÚ) je subjekt, který zajišťuje mimosoudní řešení spotřebitelských sporů tzv. ADR (alternative dispute resolution). ČTÚ je notifikovaným subjektem mimosoudního řešení spotřebitelských sporů vedeným na seznamu Evropské komise (viz portál Evropské komise). Prostřednictvím ADR lze řešit také přeshraniční spory.
 Jaké spory v oblasti mimosoudního řešení spotřebitelských sporů (ADR) Český telekomunikační úřad řeší?
 Český telekomunikační úřad je příslušný k řešení sporů podle § 129 zákona o elektronických komunikacích a podle § 6a zákona o poštovních službách. Více informací o těchto sporech naleznete zde.
 Jak probíhá mimosoudní řešení spotřebitelských sporů? Kdy nemůže Český telekomunikační úřad spor odmítnout?
 Řízení je vedeno podle ustanovení zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, v platném znění, přičemž pro doručování v řízení se použijí ustanovení zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, v platném znění a správního řádu. Sporné řízení se zahajuje na návrh účastníka řízení a je zpravidla ukončeno vydáním rozhodnutí v navrhované věci.
 Jakým způsobem mohou strany ukončit účast ve sporu?
 Navrhovatel může ukončit účast ve sporu zpětvzetím své žádosti (návrhu).
 Kdy může Český telekomunikační úřad spor odmítnout?
 Český telekomunikační úřad je oprávněn odmítnout spor, ke kterému není kompetentní; tím není dotčena možnost řízení zastavit či návrh zamítnout pro nesplnění příslušných zákonných podmínek. Úřad může dále odmítnout spor v případě, že se spotřebitel nepokusil kontaktovat poskytovatele služeb, aby s ním svoji stížnost projednal a pokusil se nejprve danou věc vyřešit s


text:
přímo s poskytovatelem; v případě, že se sporem zabývá nebo se již dříve zabýval jiný subjekt alternativního řešení sporů nebo soud a v případě, že spotřebitel nepodal stížnost k subjektu alternativního řešení sporů v předem stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než dva měsíce ode dne, kdy spotřebitel podal reklamaci (stížnost) poskytovateli služeb.
 V jakém jazyce řízení probíhá?
 V řízení se jedná a písemnosti se vyhotovují v českém, popř. slovenském jazyce. Žadatel, který není občanem ČR, popř. ten, kdo prohlásí, že neovládá jednací jazyk, má právo na tlumočníka, kterého si obstará na své náklady. Jednání občana ČR příslušejícího k národnostní menšině se řídí příslušným ustanovením správního řádu.
 Podle jakých pravidel Český telekomunikační úřad rozhoduje věcné řešení sporu?
 Kdo může podat návrh na zahájení mimosoudního řešení spotřebitelských sporů?
 Návrh na zahájení mimosoudního řešení sporu může podat pouze spotřebitel, tzn. fyzická osoba, která nejedná v rámci své podnikatelské činnosti nebo v rámci samostatného výkonu svého povolání. K podání návrhu je možno využít elektronický formulář 2 a 3.
 Jaké náležitosti musí návrh obsahovat? Je možné podaný návrh opravit nebo vzít zpět?
 Návrh na zahájení mimosoudního řešení spotřebitelského sporu musí být podán v souladu se správním řádem v zákonem dané formě s uvedením návrhu toho, o čem a jak má být rozhodnuto a s uvedením údajů o tom, kdo jej podává. Pokud návrh na zahájení mimosoudního řešení spotřebitelského sporu trpí vadami, pomůže je správní orgán podateli odstranit. Účast ve sporu může navrhovatel ukončit zpětvzetím návrhu.
 Je mimosoudní řešení sporů zpoplatněno?
 Podání návrhu podléhá zaplacení správního poplatku. Výše správního poplatku závisí na typu návrhu. V průběhu řízení mohou vznikat další náklady řízení v závislosti na tom, zda strany využijí možnost advokátního zastoupení a na jednotlivých úkonech, které v řízení učiní. Přiznání náhrady nákladů řízení se řídí zásadou úspěchu ve věci s ohledem na posouzení účelnosti takto vynaložených nákladů.
 Jak dlouho mimosoudní řešení sporu trvá?
 Délka mimosoudního řešení spotřebitelských sporů je dána zákonem o elektronických komunikacích, nebo zákonem o poštovních službách a činí 90 dnů ve sporu zahájeném na návrh spotřebitele. Lhůtu lze u zvlášť složitých sporů, za podmínek stanovených zákonem, prodloužit.
 Co je výsledkem mimosoudního řešení sporu?
 Výsledkem řízení je vydání rozhodnutí zakládající práva a povinnosti stran sporu. Sankci za nedodržení rozhodnutí nelze uložit, neboť se jedná o řízení sporné.
 Je rozhodnutí vykonatelné?


text:
Bezpečnostní management - ppt stáhnout
 ZveřejnilKamil Vopička
 Prezentace na téma: "Bezpečnostní management"— Transkript prezentace:
 Bezpečnostní managementIng. Zdeněk Jelínek
 Bezpečnostní managementZÁKON č. 59/2006 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky a o změně zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o prevenci závažných havárií)
 Bezpečnostní managementZÁKON č. 59/2006 Sb., Zákon zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství a stanoví systém prevence závažných havárií pro objekty a zařízení, v nichž je umístěna vybraná nebezpečná chemická látka nebo chemický přípravek s cílem snížit pravděpodobnost vzniku a omezit následky závažných havárií na zdraví a životy lidí, hospodářská zvířata, životní prostředí a majetek v objektech a zařízeních a v jejich okolí.
 Bezpečnostní managementZÁKON č. 59/2006 Sb., Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství a stanoví systém prevence závažných havárií pro objekty a zařízení, v nichž je umístěna vybraná nebezpečná chemická látka nebo chemický přípravek s cílem snížit pravděpodobnost vzniku a omezit následky závažných havárií na zdraví a životy lidí, hospodářská zvířata, životní prostředí a majetek v objektech a zařízeních a v jejich okolí.
 Bezpečnostní managementZÁKON č. 59/2006 Sb., Zákon stanoví povinnosti právnických osob a podnikajících fyzických osob, které vlastní, užívají nebo budou uvádět do užívání objekt nebo zařízení podle odstavce 1,b) působnost orgánů veřejné správy na úseku prevence závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky.(3) Tento zákon se nevztahuje na
 Bezpečnostní managementZÁKON č. 59/2006 Sb., Tento zákon se nevztahuje na a) vojenské objekty a vojenská zařízení2), b) nebezpečí spojená s ionizujícím zářením3), c) silniční, drážní, leteckou a vodní přepravu vybraných nebezpečných chemických látek nebo chemických přípravků mimo objekty a zařízení, včetně dočasného skladování, nakládky a vykládky během přepravy4), d) přepravu vybraných nebezpečných chemických látek nebo chemických přípravků v potrubích, včetně souvisejících přečerpávacích, kompresních a předávacích stanic postavených mimo objekt a zařízení v trase potrubí5), e) dobývání ložisek nerostů v dolech, lomech nebo prostřednictvím vrtů, s výjimkou povrchových objektů, a zařízení chemické a termické úpravy a zušlechťování nerostů, skladování a ukládání materiálů na odkaliště, jsou-li v souvislosti s těmito činnostmi umístěny vybrané nebezpečné chemické látky nebo chemické přípravky uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 tabulce I a tabulce II; touto úpravou nejsou dotčena ustanovení zvláštních právních předpisů6), f) průzkum a dobývání nerostů na moři,g) skládky odpadu7).
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí a) objektem celý prostor, popřípadě soubor prostorů, v němž je umístěna jedna nebo více nebezpečných látek v jednom nebo více zařízeních, včetně společných nebo souvisejících infrastruktur a činností, v užívání právnických osob a podnikajících fyzických osob,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí b) zařízením technická nebo technologická jednotka, ve které je nebezpečná látka vyráběna, zpracovávána, používána, přepravována nebo skladována a která zahrnuje také všechny části nezbytné pro provoz, například stavební objekty, potrubí, skladovací tankoviště, stroje, průmyslové dráhy a nákladové prostory,
 Bezpečnostní managementPro


text:
účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí d) nebezpečnou látkou vybraná nebezpečná chemická látka nebo chemický přípravek, uvedené v příloze č. 1 k zákonu v části 1 tabulce I nebo splňující kritéria stanovená v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 tabulce II a přítomné v objektu nebo zařízení jako surovina, výrobek, vedlejší produkt, zbytek nebo meziprodukt, včetně těch látek, u kterých se dá důvodně předpokládat, že mohou vzniknout v případě havárie,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí c) provozovatelem právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá nebo bude užívat objekt nebo zařízení, v němž je nebo bude vyráběna, zpracovávána, používána, přepravována nebo skladována nebezpečná látka v množství stejném nebo větším, než je množství uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 sloupci 1 tabulky I nebo tabulky II, nebo který byl zařazen do skupiny A nebo skupiny B rozhodnutím krajského úřadu,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí d) nebezpečnou látkou vybraná nebezpečná chemická látka nebo chemický přípravek, uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 tabulce I nebo splňující kritéria stanovená v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 tabulce II a přítomné v objektu nebo zařízení jako surovina, výrobek, vedlejší produkt, zbytek nebo meziprodukt, včetně těch látek, u kterých se dá důvodně předpokládat, že mohou vzniknout v případě havárie,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí e) závažnou havárií mimořádná, částečně nebo zcela neovladatelná, časově a prostorově ohraničená událost, například závažný únik, požár nebo výbuch, která vznikla nebo jejíž vznik bezprostředně hrozí v souvislosti s užíváním objektu nebo zařízení, v němž je nebezpečná látka vyráběna, zpracovávána, používána, přepravována nebo skladována, a vedoucí k vážnému ohrožení nebo k vážnému dopadu na životy a zdraví lidí, hospodářských zvířat8) a životní prostředí nebo k újmě na majetku,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí f) zdrojem rizika (nebezpečím) vlastnost nebezpečné látky nebo fyzická či fyzikální situace vyvolávající možnost vzniku závažné havárie,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí g) rizikem pravděpodobnost vzniku nežádoucího specifického účinku, ke kterému dojde během určité doby nebo za určitých okolností,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí h) skladováním umístění určitého množství nebezpečných látek pro účely uskladnění, uložení do bezpečného opatrování nebo udržování v zásobě
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí i) domino efektem možnost zvýšení pravděpodobnosti vzniku nebo velikosti dopadů závažné havárie v důsledku vzájemné blízkosti objektů nebo zařízení nebo skupiny objektů nebo zařízení a umístění nebezpečných látek,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí j) umístěním nebezpečné látky projektované množství nebezpečné látky, která je nebo bude vyráběna, zpracovávána, používána, přepravována nebo skladována v objektu nebo zařízení nebo která se může nahromadit v objektu nebo zařízení při ztrátě kontroly průběhu průmyslového chemického procesu nebo při vzniku závažné havárie
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí k) zónou havarijního plánování území v okolí objektu nebo zařízení, v němž krajský úřad, v jehož působnosti se


text:
nachází objekt nebo zařízení, uplatňuje požadavky havarijního plánování formou vnějšího havarijního plánu,
 Bezpečnostní managementPro účely zákona č. 59/2006 Sb. se rozumí l) scénářem variantní popis rozvoje závažné havárie, popis rozvoje příčinných a následných na sebe navazujících a vedle sebe i posloupně probíhajících událostí, a to buď spontánně probíhajících a nebo probíhajících jako činnosti lidí, které mají za účel zvládnout průběh závažné havárie.
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, je povinna: a) zpracovat seznam, ve kterém je uveden druh, množství, klasifikace a fyzikální forma všech nebezpečných látek umístěných v objektu nebo zařízení (dále jen "seznam"),
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, je povinna: b) přijmout všechna nezbytná opatření k prevenci závažných havárií a omezení jejich následků na zdraví a životy lidí, hospodářská zvířata, životní prostředí a majetek
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, je povinna: c) na základě seznamu navrhnout zařazení objektu nebo zařízení do příslušné skupiny v případě, kdy množství nebezpečné látky umístěné v objektu nebo zařízení je stejné nebo větší, než je množství uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 sloupci 1 tabulky I nebo tabulky II,
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, je povinna: d) pokud je v objektu nebo zařízení umístěno více nebezpečných látek v množství menším, než je uvedeno v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 sloupci 1 tabulky I nebo tabulky II, provést součet poměrných množství umístěných nebezpečných látek podle vzorce
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, navrhne zařazení objektu nebo zařízení do skupiny A (dále jen "skupina A"), pokud a) množství nebezpečné látky umístěné v objektu nebo zařízení je stejné nebo větší, než je množství uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 sloupci 1 tabulky I nebo tabulky II a současně je menší než je množství uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 1 sloupci 2 tabulky I nebo tabulky II, nebo
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. §3 - Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba, která užívá objekt nebo zařízení, navrhne zařazení objektu nebo zařízení do skupiny B (dále jen "skupina B"), pokud nebo b) v případě, že není dosaženo množství nebezpečné látky podle písmene a), součet poměrných množství nebezpečných látek zjištěný podle přílohy č. 1 k tomuto zákonu v části 1 tabulce I a tabulce II podle vzorce a za podmínek uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu v části 2 je roven nebo je větší než 1.
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. Analýza a hodnocení rizik závažné havárie §7 (1) Provozovatel je povinen provést pro účely zpracování bezpečnostního programu nebo bezpečnostní zprávy) analýzu a hodnocení rizik závažné havárie, ve které uvede a) identifikaci zdrojů rizika (nebezpečí), b)


text:
určení možných scénářů událostí a jejich příčin, které mohou vyústit v závažnou havárii, c) odhad dopadů možných scénářů závažných havárií na zdraví a životy lidí, hospodářská zvířata, životní prostředí a majetek, d) odhad pravděpodobností scénářů závažných havárií ,e) stanovení míry rizika, f) hodnocení přijatelnosti rizika vzniku závažných havárií. (2) Ministerstvo životního prostředí (dále jen "ministerstvo") stanoví prováděcím právním předpisem způsob zpracování analýzy a hodnocení rizik závažné havárie.
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. - § 8 1) Provozovatel objektu nebo zařízení zařazeného do skupiny A je povinen zpracovat bezpečnostní program. (2) Provozovatel zpracuje návrh bezpečnostního programu na základě výsledků analýzy a hodnocení rizik závažné havárie a uvede v něm a) zásady prevence závažné havárie, b) strukturu a systém řízení bezpečnosti zajišťující ochranu zdraví a životů lidí, hospodářských zvířat, životního prostředí a majetku.(3) Provozovatel je povinen na základě rozhodnutí krajského úřadu do návrhu bezpečnostního programu zahrnout preventivní bezpečnostní opatření vztahující se k možnému vzniku domino efektu. (4) Provozovatel je povinen předložit návrh bezpečnostního programu nebo jeho aktualizaci ke schválení krajskému úřadu.
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. - § 8 Další ustanovení : 29
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. - § 8 § 25 Informování veřejnosti (1) Krajský úřad zpracovává a poskytuje informaci veřejnosti v zóně havarijního plánování o nebezpečí závažné havárie, včetně možného domino efektu, o preventivních bezpečnostních opatřeních, opatřeních na zmírnění dopadů a o žádoucím chování obyvatel v případě vzniku závažné havárie (dále jen "informace"). Krajský úřad projedná s provozovatelem jeho účast při zpracování informace. (2) Krajský úřad aktualizuje informaci po každé změně v objektu nebo zařízení, která ovlivňuje nebo může ovlivnit bezpečnost mimo objekt nebo zařízení, nejméně však jednou za 5 let, a aktualizovanou informaci poskytuje veřejnosti. Aktuálnost informace se přezkoumává každé 3 roky. (3) V případě, že by mohly účinky závažné havárie v okolí objektu nebo zařízení provozovatele zařazeného do skupiny B nebo v důsledku domino efektu přesáhnout hranice státu, poskytne krajský úřad ministerstvu dostatečné informace, aby sousední státy mohly případně uplatnit připomínky při zpracování změn bezpečnostní zprávy, havarijních plánů nebo informace. (4) Ministerstvo předává státům, které by mohly být dotčeny účinky závažné havárie, informace zpracované a poskytnuté krajským úřadem. (5) Ministerstvo stanoví prováděcím právním předpisem rozsah a způsob informace a postup při zabezpečení informování veřejnosti v zóně havarijního plánování.
 Průmyslové exhalace a ohrožení
 Bezpečnostní managementHavarijní plán vnější vnitřní
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. - § 17 Vnitřní havarijní plán (1) Provozovatel je povinen zpracovat vnitřní havarijní plán v součinnosti se zaměstnanci objektu nebo zařízení zařazeného do skupiny B a stanovit v něm opatření uvnitř objektu nebo zařízení při vzniku závažné havárie vedoucí ke zmírnění jejích dopadů.
 Bezpečnostní managementzákon č. 59/2006 Sb. – § 18 Vnější havarijní plán (1) Provozovatel objektu nebo zařízení zařazeného do skupiny B je povinen a) vypracovat a předložit krajskému úřadu písemné podklady pro stanovení zóny havarijního plánování a zpracování vnějšího havarijního plánu současně s předložením návrhu bezpečnostní zprávy,
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Co jsou a jak vznikají krizové situace v podmínkách organizací Pro jaké situace je vhodné jeho nasazení Role krizového manažera a krizového štábu (týmu)


text:
při řešení krizových situací Vývojové fáze v organizačních krizích Postupy pro řešení krizí v organizaci Jak vytvářet krizové scénáře Případové studie o krizových situacích v organizacích
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Jak řeší krizový management větší město
 ŘEŠENÍ KRIZÍ - příklad 37
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Pracoviště krizového řízení města :oddělení ochrany obyvatel oddělení pro řešení mimořádných situací oddělení obrany sbory dobrovolných hasičů
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Oddělení ochrany obyvatelpříprava obyvatel na řešení mimořádné situace školení obyvatel informování obyvatel o mimořádné situaci varování obyvatel v případě mimořádné situace zabezpečení činnosti jednotek SDH města
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Oddělení pro řešení mimořádných situacíčinnost související s povodňovou situací zpracování havarijního a povodňového plánu opatření pro řešení mimořádných situací obnova narušených funkcí v území
 ŘEŠENÍ KRIZÍ Oddělení obranypříprava na řešení krizových situací a plnění úkolů obrany státu zajišťuje součinnost s Armádou ČR v krizové situaci a plnění úkolů pro zajištění obrany státu vede evidenci vhodných prostředků pro zajištění obrany státu a subjekty hospodářské mobilizace zajišťuje materiální přípravu odvodního řízení a účastní se odvodů zajišťuje jednání Bezpečnostní rady města zajišťuje zpracování dokumentace krizového řízení a krizového štábu (rozpracování úkolů krizového plánu kraje na podmínky obce s rozšířenou působností) zajišťuje plnění úkolů hospodářských opatření pro krizové stavy
 Průmyslové exhalace Vlivem technologických nekázní a havarijních stavů se do ovzduší od nástupu průmyslové revoluce v 18. století dostávaly a stále dostávají látky, které jsou ve vyšších koncentracích škodlivé pro živé organismy. Konkrétně jde o celou řadu kovových i nekovových prvků (Pb, Cr, Cu, Al, Cd, Be, As) a některé obtížně rozložitelné organické látky (polychlorovane bifenyly, aromatické uhlovodíky atd.).
 Průmyslové exhalace Tyto škodliviny jsou spolu s prachem větrem unášeny často na značné vzdálenosti, stávají se součástí mraků a spolu se srážkami se dostávají do svrchních částí půd a zemin. Zčásti jsou zachycovány i rostlinným krytem. Mnohé z těchto látek mohou vydržet v prostředí i desítky let, jiné se dostávají do koloběhu a výměnných reakcí v rámci rozvoje rostlinstva a živočichů.
 Průmyslové exhalace Pěstováním a konzumací plodin (zeleniny i ovoce) na kontaminovaných půdách, sběrem kontaminovaných lesních plodů a hub nebo konzumací kontaminovaného masa lesní zvěře se mohou tyto škodliviny dostat i do lidského organismu. Dalším možnou cestou proniku je vdechování prachových částic.
 Průmyslové exhalace Havárie černobylské jaderné elektrárny se projevuje na severní Moravě /Jeseníky, část CHKO Beskydy a oblast Králického Sněžníku) v některých částech Orlických hor, na Benešovsku atd. Imise v průmyslových aglomeracích (Ústecko, Ostravsko, Kroměřížsko) a v oblastech otevřených proudění větru z oblastí tradičních průmyslových, hutních, chemických a stavebních výrob (např. oblast Slezska v PLR a ČR).
 Průmyslové exhalace Mezi nejohroženější místa patří území v okolí chemických provozů, výrob léčiv (všude, kde se zachází s nebezpečnými látkami), kde lze potenciálně očekávat jak plynné emise, tak úniky kapalných látek do horninového prostředí. Zvláštní a velice závažný případ geohazardů představují celosvětově následky zkoušek jaderných zbraní a pro části našeho také radioaktivní spad po havárii černobylské jaderné elektrárny. Jde zejména o izotopy Sr a produkty jejich rozpadu, v druhém o izotopy I (v prvních dnech po výbuchu) a o izotopy 137 a 134 Cs. Zvýšené koncentrace 137 Cs, po roce


text:
1986 nacházíme v určitých oblastech dodnes.
 Průmyslové exhalace Existují limitní koncentrace prvků i sloučenin dané pro zeminy i zemědělské půdy metodickými pokyny a vyhláškami příslušných ministerstev (MZ, MŽP). Tyto však nejsou vypracovány pro radiační zátěže. Návrhy ještě přípustných dávek existují pouze v dosud nepřijatých návrzích.
 Řešení v průmyslu Krizový plán průmyslového podniku
 Geohazardy Geohazardy obecně představují živelné pohromy spojené s procesy probíhajícími v horninovém prostředí zemského tělesa. Geohazard“ jsou přírodní a zčásti i lidskou činností vyvolané rizikové jevy a procesy týkající se horninového prostředí.
 Geohazardy Může se jednat zejména o staré nezlikvidované skládky odpadů (rizika pro povrchové a podzemní vody, nekontrolované úniky plynů do ovzduší, respirační zdravotní rizika z prašnosti)
 Geohazardy – podle územíCelorepublikové Lokální Regionální (kraje, okresy) Zdroj : -
 Geohazardy – podle ohroženíChráněné území Ekosystém Fauna Flora Zdroj : -
 Geohazardy – podle ohroženíHospodářská zvířata Krajinné prvky Kulturní a historické památky Lesní porost
 Geohazardy – podle ohroženíLožiska nerostných surovin Ovzduší Podzemní voda Povrchová voda Pozemky
 Geohazardy – podle ohroženíPůda, horninové prostředí Stavby Technologie a infrastruktura Zdraví obyvatel Zemědělská půda (bonita) Zemědělské kultury/úroda život obyvatel
 Geohazardy - příčiny Akumulace/přebytek prvků Deficit prvkůLesní hospodářství Liniové stavby Objemová nestabilita, ztekucení Odkaliště Plyny
 Geohazardy - příčiny Přívalové povodně a záplavy RadioaktivitaSedimentace Zemětřesení Skládky Staré ekologické zátěže Sucho Svahové pohyby Tektonika
 Geohazardy - příčiny Teplota klimatu Těžba Úpravny, výroba, průmyslVětrná eroze Vodní eroze Vulkanismus
 Geohazardy - příčiny Výsypky Zemědělská činnost ZkrasovatěníZvětrávání
 Radiokativita
 Eroze-větrná
 Požár Nejvíce obětí požárů umírá podle statistik na udušení anebo následně na otravu kouřem. Aby lidé, kteří tyto základní návyky chování při krizové situaci neznají, měli více času na opuštění budovy, musí existovat propracovaný systém evakuačních tras a cest. Nákresy musí být vyvěšeny u každého vstupu do objektu i patra a informativně i například u výtahu. Ale pozor při jeho použití.
 Požár Mělo by být světélkující únikového značení. Světelná signalizace a světlo z náhradního zdroje musí směřovat ven z budovy. Do únikových cest nesmí dávat žádné předměty – židle, stoly, lavice
 Stáhnout ppt "Bezpečnostní management"