text:
doručení poslem se dnem převzetí faktury odběratelem,
 f) doložku "splatna inkasním příkazem č. .......... dne .................",
 g) poslední den platební lhůty k uhrazení faktury, nedosahuje-li částka faktury 200 Kčs,
 h) název a adresu odběratele, na kterou má být faktura odeslána,
 ch) sídlo pobočky banky, s níž je odběratel ve spojení a číslo jeho účtu,
 i) název a číslo úkolu podle výpisu z plánu geologických prací, jde-li o práce financované ze státního rozpočtu; datum a číslo hospodářské smlouvy, jde-li o práce prováděné podle hospodářské smlouvy; v měsíčních souhrnných fakturách se podle jednotlivých úkolů uvedou jejich čísla, názvy a celkové částky za provedené práce podle příslušných protokolů o provedených pracích,
 j) celkovou částku za provedené práce, která musí být shodná s částkou, uvedenou v příslušném platebním dokladu a v protokolech o provedených pracích,
 k) údaje pro účely daňové,
 l) další údaje vyplývající z hospodářské smlouvy, popřípadě předepsané zvláštními předpisy,
 m) razítko provádějící organizace a podpis osoby odpovědné za fakturu.
 (2) K fakturám musí být vždy připojeny protokoly o provedených pracích jako jejich nedílná součást.
 (3) Nedostaví-li se odběratel k vyhotovení protokolu (§ 16 odst. 1), připojí se k faktuře protokol o provedených pracích bez jeho podpisu a současně se v protokolu tato skutečnost uvede.
 (1) Faktura spolu s protokolem o provedených pracích musí být odeslána doporučeně nebo poslem na potvrzení.
 (2) Faktura za geologické práce musí být odeslána odběrateli nejpozději do 10 dnů po uplynutí kalendářního měsíce, popřípadě do 10 dnů po skončení prací, jde-li o poslední měsíční fakturu nebo celkovou fakturu.
 (3) Subdodavatel je povinen odeslat měsíční fakturu nejpozději do 6 dnů po uplynutí kalendářního měsíce, popřípadě do 6 dnů po dokončení prací, jde-li o poslední měsíční nebo celkovou fakturu, nebyla-li sjednána lhůta kratší.
 (4) Nemá-li faktura nebo protokol o provedených pracích všechny náležitosti nebo obsahuje-li nesprávné údaje a jestliže tyto závady nebyly neprodleně odstraněny, může odběratel fakturu do 3 dnů po jejím obdržení vrátit a na vrácené faktuře vyznačit nesprávné údaje nebo chybějící náležitosti. V takovém případě je odběratel povinen zároveň odmítnout akcept inkasního příkazu.
 (5) Dodavatel je povinen odeslat novou fakturu nejpozději třetího dne po dni, kdy vrácenou fakturu obdržel; v nové faktuře musí dodavatel vyznačit den, kdy vadnou fakturu obdržel.
 (1) Fakturu musí odběratel zaplatit do 6 dnů po jejím odeslání, nestanoví-li dohoda stran lhůtu kratší.
 (2) Vrátí-li odběratel fakturu pro vady, počíná běh platební lhůty teprve po odeslání nové faktury.
 (3) Bez protokolu o provedených pracích nesmí být faktura proplacena.
 (4) Fakturují-li se geologické práce měsíčními souhrnnými fakturami, připojí provádějící organizace k platebnímu dokladu soupis protokolů o provedených pracích; v soupisu musí být uveden název a číslo jednotlivých úkolů a celková částka za provedené práce podle jednotlivých úkolů. Tento soupis může být nahrazen stejnopisem měsíční souhrnné faktury.
 (5) Způsob placení faktur upravují zvláštní předpisy. *)
 § 21 – § 24zrušeno
 Náměstek ministra financí: Dvořák v. r.
 Předseda Ústředního geologického úřadu: Suchopa v. r.
 *) Vyhláška Státního úřadu plánovacího č. 298/1952 Ú. l., o zasílání dokladů Geologickému fondu.
 *) Vyhláška Ústředního geologického úřadu č . 23/1961 Sb., kterou


text:
se vydávají základní podmínky dodávky geologickoprůzkumných prací.
 **) Předepsané vzory budou otištěny ve Věstníku ministerstva financí.
 *) Např. Směrnice ministerstva financí pro financování některých nákladů hospodářských organizací státního socialistického sektoru a pro rozpočtování a financování některých výdajů rozpočtových organizací z 15. července 1960 čj. 117/35 000/60 (Věstník ministerstva financí č. 13-14/1960).
 **) Vládní nařízení č. 81/1958 Sb., o správě národního majetku a vyhláška ministerstva financí č. 205/1958 Ú. l., kterou se provádí vládní nařízení o správě národního majetku ve znění vyhlášky č. 133/1960 Sb.
 ***) Předepsaný vzor bude otištěn ve Věstníku ministerstva financí.
 *) Předepsaný vzor bude otištěn ve Věstníku ministerstva financí.
 *) Vyhláška ministra financí č. 372/1953 Ú. l., o příkazech k vybrání.
 **) Zákon č. 69/1958 Sb., o hospodářských vztazích mezi socialistickými organizacemi.
 ***) Vyhláška generálního ředitele Státní banky československé č. 142/1960 Sb., o poskytování provozních úvěrů a uplatňování sankcí.
 *) Směrnice ministerstva financí čj. 112/116 630/56 z 18. prosince 1956, směrnice ministerstva financí čj. 113/152 336/58 ze 4. srpna 1958 (Věstník ministerstva financí č. 9/1958), směrnice Vládního výboru pro geologii čj. 43 466 332/57 z 21. května 1957.

type: other


text:
4 VSPH 2372/2015-P51-7
 KSHK 42 INS 23422/2015 4 VSPH 2372/2015-P51-7
 Vrchní soud v Praze jako soud odvolací rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Ing. Jaroslava Zelenky, Ph.D. a soudců Mgr. Markéty Hudečkové a JUDr. Tomáše Zadražila v insolvenční věci dlužníka: Michala anonymizovano , anonymizovano , bytem Radvanice 175, IČO: 02338378, o odvolání věřitele Ing. arch. Tomáše Čejky, bytem Brno, Eliášova 11/700, proti usnesení Krajského soudu v Hradci Králové ze dne 9. listopadu 2015, č.j. KSHK 42 INS 23422/2015-P51-2
 Usnesení Krajského soudu v Hradci Králové ze dne 9. listopadu 2015, č.j. KSHK 42 INS 23422/2015-P51-2, se p o t v r z u j e .
 Ve výroku uvedeným usnesením Krajský soud v Hradci Králové odmítl přihlášku pohledávky věřitele Ing. arch. Tomáše Čejky (dále jen odvolatel; bod I. výroku), a konstatoval, že právní mocí tohoto usnesení jeho účast v řízení končí (bod II. výroku).
 V odůvodnění usnesení soud I. stupně zejména uvedl, že usnesením ze dne 25.9.2015 byl zjištěn úpadek dlužníka Michala anonymizovano (dále jen dlužník), bylo povoleno jeho oddlužení a věřitelé dlužníka byli vyzváni k přihlášení pohledávek ve lhůtě 30 dnů ode dne zveřejnění rozhodnutí o úpadku. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v insolvenčním rejstříku dne 25.9.2015 a lhůta stanovená pro přihlášení pohledávek věřitelů uplynula dne 26.10.2015. Protože přihláška pohledávky odvolatele byla předána k poštovní přepravě až dne 27.10.2015 (doručena soudu dne 29.10.2015), postupoval soud I. stupně dle § 185 insolvenčního zákona (dále jen IZ) a odmítl ji pro opožděnost.
 Proti tomuto usnesení se odvolatel včas odvolal, neboť je považuje za nesprávné; požadoval, aby Krajský soud v Hradci Králové přijal přihlášku do insolvenčního řízení . Namítal, že přihlášku pohledávky připravil ve stanovené lhůtě a v této ji chtěl také podat, že ho však v průběhu konce lhůty zastihlo závažné akutní onemocnění se zažívacím ústrojím, které znemožňovalo opustit jeho bytové prostory a protože bydlí sám, nemohl ho nikdo v tomto úkolu zastoupit. Přihlášku pohledávky tak odeslal neprodleně, jakmile mu to jeho zdravotní stav umožnil, avšak došlo k jednodennímu zmeškání lhůty. Odvolatel dále uvedl, že nastaly okolnosti vis maior a tudíž by mu mělo být zmeškání lhůty prominuto.
 Z obsahu spisu bylo zjištěno, že usnesením ze dne 25.9.2015 (A-8) byl mj. zjištěn úpadek dlužníka a věřitelé byli vyzváni, aby přihlásili své pohledávky za dlužníkem ve lhůtě 30 dnů ode dne zveřejnění rozhodnutí o úpadku v insolvenčním rejstříku s tím, že byli řádně poučeni o následcích zmeškání určené lhůty podle § 173 odst. 1 IZ. Toto usnesení bylo zveřejněno v insolvenčním rejstříku téhož dne v 13:53 hod. a tímto okamžikem nabylo účinnosti (§ 89 odst. 1 IZ). Zákonná 30 denní lhůta k podávání přihlášek (§ 136 odst. 3 IZ) započala ve smyslu § 57 odst. 1 o.s.ř. běžet následujícího dne a její poslední den připadl na den 26.10.2015. Vzhledem k tomu, že tato lhůta je lhůtou procesně právní, je podle § 57 odst. 3 o.s.ř. zachována, je-li posledního dne lhůty učiněn úkon u soudu nebo podání odevzdáno orgánu, který má povinnost je doručit. Přihláška odvolatele však byla předána k poštovní přepravě až dne


text:
27.10.2015 a soudu byla doručena dne 29.10.2015, tj. 1 den po uplynutí přihlašovací lhůty. Závěr soudu I. stupně o opožděném podání přihlášky je proto věcně správný.
 Odvolací soud považuje za vhodné uvést, že v insolvenčním řízení není prominutí zmeškání lhůty, byť se jedná o jeden jediný den, přípustné. Za tohoto stavu proto platí, že se k přihlášce odvolatele podané po uplynutí lhůty stanovené v rozhodnutí o úpadku podle § 173 odst. 1 IZ v insolvenčním řízení nepřihlíží a nemůže v něm tedy být přezkoumávána ani uspokojována.
 K odvolací argumentaci odvolací soud dodává, že postup, jaký odvolatel zvolil pro podání přihlášky své pohledávky resp. že tuto podle jeho tvrzení včas vyhotovil a pouze odkládal její doručení insolvenčnímu soudu, jde tak plně k jeho tíži a nelze ho zhojit ani okolnostmi vis maior, neboť odvolatel mohl podat svoji přihlášku již po zahájení insolvenčního řízení (17.9.2015) a nemusel čekat až na vydání rozhodnutí o úpadku dlužníka.


text:
1 VSOL 865/2015-A-10
 KSOL 16 INS 6283/2015 1 VSOL 865/2015-A-10
 Vrchní soud v Olomouci rozhodl v senátě složeném z předsedkyně senátu JUDr. Karly Trávníčkové a soudkyň JUDr. Anny Hradilové a Mgr. Diany Vebrové v insolvenční věci dlužníků a) Michaely anonymizovano , anonymizovano , b) Tomáše anonymizovano , nar. 15. 11. 1977, oba bytem Šumvald 164, PSČ 783 85, o insolvenčním návrhu dlužníků spojeném se společným návrhem manželů na povolení oddlužení, k odvolání obou dlužníků proti usnesení Krajského soudu v Ostravě, pobočka v Olomouci, č. j. KSOL 16 INS 6283/2015-A-5 ze dne 29. 5. 2015,
 Usnesení Krajského soudu v Ostravě, pobočka v Olomouci, ze dne 29. 5. 2015, č. j. KSOL 16 INS 6283/2015-A-5 se m ě n í tak, že insolvenční návrh se neodmítá.
 Usnesením označeným v záhlaví tohoto rozhodnutí soud prvního stupně odmítl podle ustanovení § 128 odst. 1 zákona č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (dále jen IZ ) insolvenční návrh dlužníků s odůvodněním, že neobsahuje všechny zákonem požadované náležitosti, neboť neobsahuje konkrétní tvrzení dlužníka o splatnosti žádného z jeho závazků či alespoň o datu poslední provedené platby, a pro tento nedostatek nelze pokračovat v insolvenčním řízení.
 Proti tomuto rozhodnutí podali oba dlužníci včas odvolání s tím, že zasílají doplněný návrh na oddlužení a dále doplněný seznam věřitelů o data splatnosti závazků. Navrhovali, aby odvolací soud rozhodnutí soudu prvního stupně změnil tak, že insolvenční návrh se neodmítá.
 Po zjištění, že odvolání bylo podáno včas a osobami k tomuto úkonu oprávněnými, přezkoumal odvolací soud odvoláním napadené rozhodnutí soudu prvního stupně, jakož i řízení, které jeho vydání předcházelo (§ 7 IZ, § 212, § 212a odst. 1, 5 a 6 o.s.ř.), a aniž ve věci nařizoval jednání (§ 94 odst. 2, písm. c/ IZ), dospěl k závěru, že odvolání je důvodné.
 Z obsahu insolvenčního spisu vyplývá, že dlužníci se návrhem ze dne 10. 3. 2015, doručeným soudu dne 11. 3. 2015, domáhali rozhodnutí o svém úpadku a navrhovali, aby byl řešen společným oddlužením manželů formou plnění splátkového kalendáře. Návrh podali na předepsaném formuláři a v kolonce 07 mimo jiné uvedli, že mají 26 závazků, z nichž 10 je již vykonatelných. V kolonce 17 (závazky, ze kterých nevyplývá právo na uspokojení ze zajištění-nevykonatelné) uvedli 16 závazků a jejich výši, nikoliv splatnost. V kolonce 19 (závazky, ze kterých nevyplývá právo na uspokojení ze zajištění-vykonatelné) uvedli 2 závazky a jejich výši, nikoliv splatnost. V kolonce 20 (závazky, ze kterých vyplývá právo na uspokojení ze zajištění-vykonatelné) uvedli 8 závazků, jejich výši a dále označili rozhodnutí, a to spisovou značkou bez uvedení data vydání. K návrhu připojili seznam závazků, který odpovídá údajům v insolvenčním návrhu s tím, že v seznamu závazků řádně specifikovali jednotlivé věřitele a uvedli též splatnost jednotlivých závazků, resp. jak dlouho jsou závazky po splatnosti. K tomuto seznamu závazků, který má všechny náležitosti dle ustanovení § 104 odst. 1 písm. b), odst. 3, 4 IZ, soud prvního stupně nepřihlédl a rozhodl odvoláním napadeným rozhodnutím.
 Podle ust. § 128 odst. 1 IZ insolvenční návrh, který neobsahuje všechny náležitosti nebo který


text:
je nesrozumitelný, anebo neurčitý, insolvenční soud odmítne, jestliže pro tyto nedostatky nelze pokračovat v řízení; učiní tak neprodleně, nejpozději do sedmi dnů poté, co byl insolvenční návrh podán. Ustanovení § 43 o.s.ř. se nepoužije.
 Odvolací soud na rozdíl od soudu prvního stupně dospěl k závěru, že insolvenční návrh dlužníka (§ 394a IZ) nepostrádá uvedení rozhodujících skutečností, které osvědčují jeho úpadek, tedy úpadek tak, jak je definován v ust. § 3 odst. 1, 2 IZ, neboť dlužník v návrhu, resp. v seznamu závazků, který připojil k návrhu, uvedl minimálně 2 závazky vůči 2 věřitelům, které jsou po dobu delší 30 dnů po lhůtě splatnosti, které neplní po dobu delší tří měsíců po lhůtě splatnosti.
 Soud prvního stupně si správně konstatoval, že povinnost vylíčit v insolvenčním návrhu rozhodující skutečnosti, které osvědčují úpadek dlužníka nebo jeho hrozící úpadek, není splněna tím, že insolvenční navrhovatel ohledně těchto skutečností odkáže na jakýkoliv listinný důkaz (např. usnesení o nařízení exekuce), který připojil k insolvenčnímu návrhu jako přílohu (srov. např. usnesení NS ČR ze dne 26.2.2009, sp. zn. 29 NSČR 7/2008, publikované ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek NS pod pořadovým č. 91/2009), ale opomněl, že u insolvenčního návrhu dlužníka, je-li odkazováno na seznam závazků jako povinnou přílohu dlužnického návrhu dle ust. § 104 odst.1 IZ s náležitostmi dle ustanovení § 104 odst. 3,4 IZ, odkaz na listinný důkaz připouští. V posuzované věci dlužníci tyto povinné přílohy k insolvenčnímu návrhu připojili a splatnost závazků, resp. dobu po kterou jsou závazky po splatnosti, uvedli, takže jejich insolvenční návrh je projednatelný.
 S ohledem na shora uvedené odvolací soud rozhodnutí soudu prvního stupně podle ustanovení § 220 odst.1 o.s.ř. změnil tak, že se insolvenční návrh dlužníka neodmítá.
 P o u č e n í : Proti tomuto usnesení j e dovolání přípustné ve lhůtě dvou měsíců ode dne jeho doručení k Nejvyššímu soudu ČR v Brně prostřednictvím Krajského soudu v Ostravě, pobočka v Olomouci, pokud napadené rozhodnutí závisí na vyřešení otázky hmotného nebo procesního práva, při jejímž řešení se odvolací soud odchýlil od ustálené rozhodovací praxe dovolacího soudu nebo která v rozhodování dovolacího soudu dosud nebyla vyřešena nebo je dovolacím soudem rozhodována rozdílně anebo má-li být dovolacím soudem vyřešená právní otázka posouzena jinak. Přípustnost dovolání je oprávněn zkoumat jen dovolací soud (§ 237, § 239, § 240 odst. 1 o.s.ř.).
 Olomouc 24. srpna 2015


text:
USNESENÍ. ze zasedání Zastupitelstva města Ledeč nad Sázavou konaného dne 27. února /2017/ZM - PDF
 Download "USNESENÍ. ze zasedání Zastupitelstva města Ledeč nad Sázavou konaného dne 27. února /2017/ZM"
 1 USNESENÍ ze zasedání Zastupitelstva města Ledeč nad Sázavou konaného dne 27. února /2017/ZM I. ZM bere na vědomí: /5ZM-b) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou bere na vědomí informaci o kontrole plnění usnesení zastupitelstva města /6ZM-b) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou bere na vědomí informaci o přijatých usneseních rady města RM 01/2017, RM 02/2017. II. ZM schvaluje: /12ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, poskytnutí příplatku z rozpočtu města Ledeč nad Sázavou společnosti Hrad s.r.o. ve výši ,- Kč na rok /13ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, navýšení příspěvku z rozpočtu města Ledeč nad Sázavou příspěvkové organizaci Středisko volného času Ledeč nad Sázavou o částku ,- Kč na taneční pohár na rok /14ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, navýšení příspěvku z rozpočtu města Ledeč nad Sázavou příspěvkové organizaci Základní umělecká škola Ledeč nad Sázavou o částku ,- Kč na vzdělávání seniorů na rok /15ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou projednalo návrh na rozpočtová opatření č. ZM02_ a tento návrh na základě ustanovení 84 odst. 2 písm. b) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, schvaluje, včetně tabulky Rozpočtová opatření č. ZM02_170227, která je nedílnou součástí tohoto usnesení /16ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. b) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, závazné ukazatele rozpočtu města Ledeč nad Sázavou na rok 2017, které jsou nedílnou součástí tohoto usnesení /17ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. b) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, zapojení skutečného zůstatku Sociálního fondu ke dni Návrh přijat 13 PRO, 1 ZDRŽEL /18ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. c) 02/2017/ZM 1/7
 2 pro rok 2017 Fotbalový klub Kovofiniš Ledeč nad Sázavou z.s. - Na dopravu dětských a mládežnických mužstev, pronájem sportovních hal, tělocvičen, umělých ploch pro tréninky ve výši ,- Kč /19ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. c) pro rok 2017 HC Ledeč nad Sázavou, z.s. - lední hokej, krasobruslení Zajištění celoročního sportování mládeže ve výši ,- Kč (vč. ledů) /20ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. c) pro rok 2017 Oblastní charita Havlíčkův Brod Centrum sociálních služeb Petrklíč ve výši ,- Kč /21ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. c) pro rok 2017 Tělocvičná jednota Sokol Ledeč nad Sázavou - Provozní náklady na energie, plyn, elektřina, voda ve výši ,- Kč. Návrh přijat 13 PRO, 1 ZDRŽEL /22ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč


text:
nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. c) pro rok 2017 TJ Kovofiniš Ledeč nad Sázavou, z. s. - Provozní náklady TJ Kovofiniš ve výši ,- Kč. Návrh přijat 13 PRO, 1 ZDRŽEL, 1 NEHLASOVAL /23ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. a) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, uzavření Smlouvy o zrušení předkupního práva zřízeného k tíži pozemku parc. č. 913/10 orná půda a k tíži pozemku parc. č. 913/11 orná půda, oba v kat. území Ledeč nad Sázavou, a ve prospěch Města Ledeč nad Sázavou, s manželi Ing. J. a E. Z., a pověřuje starostu města podpisem této smlouvy /24ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. a) zákona č. 128/2000 Sb. o obcích, ve znění pozdějších předpisů, prodej pozemku parc. č. 906/32 - orná půda o výměře 907 m2 za částku 600,- Kč/m2 + DPH v zákonné výši, pozemku par. č. 906/38 ostatní plocha, jiná plocha o výměře 1m2 za částku 600,- Kč/m2 + DPH v zákonné výši a prodej 1 ks PRIS pilíře, který je součástí pozemku parc. č. 906/38 za částku ,- Kč včetně DPH, vše v kat. území Ledeč nad Sázavou, ul. Na Pláckách, Ledeč nad Sázavou, manželům Ing. D. B. a Mgr. M. B., a pověřuje starostu města podpisem kupní smlouvy /25ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. a) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, prodej části pozemku parc. č. 2215/10 ostatní plocha, ostatní komunikace o výměře 9 m 2 (dle GP č /2016 pozemek parc. č. 2215/121, který se skládá z dílu ozn. b v k. ú. Ledeč nad Sázavou) a části pozemku parc. č. 2215/48 ostatní plocha, ostatní komunikace o výměře 4 m 2 (dle GP č /2016 díl ozn. parc. č. st m 2 a část pozemku parc. č. 2215/121, který se skládá z dílu ozn. a 3 m 2 ) 02/2017/ZM 2/7
 3 v k. ú. Ledeč nad Sázavou, panu B. K., za částku 100,- Kč/m 2 a pověřuje starostu města podpisem smlouvy. Návrh přijat 13 PRO, 1 ZDRŽEL /26ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, Smlouvu o zřízení věcného břemene č. IV /VB/8 název stavby Habrek, ZTV, kabelové vedení nn, se společností ČEZ Distribuce, a.s. se sídlem Děčín IV-Podmokly, Teplická 874/8, , IČO zastoupenou společností Servis VB s.r.o., se sídlem Lukavička 181, Slatiňany, IČO: a pověřuje starostu města podpisem smlouvy /27ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. a) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, prodej pozemku parc. č. 1684/3 trvalý travní porost o výměře 263 m 2 v k. ú. Ledeč nad Sázavou Českému rybářskému svazu z. s., místní organizace Ledeč nad Sázavou, Barborka 1000, IČO: za částku 30,- Kč/m 2 s tím, že stojící stromy na tomto pozemku zůstanou ve vlastnictví Města Ledeč nad Sázavou, které je pokácí v


text:
průběhu roku 2017 a pověřuje starostu města podpisem smlouvy /28ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. Střediska volného času v Ledči nad Sázavou s aktuálními úpravami ve vztahu k majetku města /29ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. Základní školy v Ledči nad Sázavou s aktuálními úpravami ve vztahu k majetku města /30ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. Základní umělecké školy v Ledči nad Sázavou s aktuálními úpravami ve vztahu k majetku města /31ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 2 písm. Mateřské školy v Ledči nad Sázavou s aktuálními úpravami ve vztahu k majetku města /32ZM-s) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, uzavření dodatku č. 6 k pojistné smlouvě o pojištění majetku a odpovědnosti s Generali Pojišťovnou a.s. se sídlem Bělehradská čp. 132, Praha 2 a pověřuje starostu města podpisem smlouvy. 02/2017/ZM 3/7
 4 III. ZM ruší: /1ZM-ru) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou ruší usnesení č /94ZM-s), které zní: Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou schvaluje v souladu s 85 písm. a) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, prodej části pozemku parc. č. 2215/10 ostatní plocha, ostatní komunikace o výměře 9 m 2 (dle GP č /2016 pozemek parc. č. 2215/120, který se skládá z dílu ozn. d ) v k. ú. Ledeč nad Sázavou a části pozemku parc. č. 2215/48 ostatní plocha, ostatní komunikace o výměře 4 m 2 (dle GP č /2016 díl ozn. b 1 m 2 a pozemek parc. č. 2215/120, který se skládá z dílu ozn. c 3 m 2 ) v k. ú. Ledeč nad Sázavou, panu B. K., za částku 100,- Kč/m 2 a pověřuje starostu města podpisem smlouvy". IV. ZM vyhlašuje: /1ZM-vyh) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou vyhlašuje v souladu s 84 odst. 4 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, 1. výběrové řízení pro rok 2017 v souladu s čl. IV. odst. 8 Pravidel města Ledeč nad Sázavou pro vytváření a použití účelových prostředků Fondu rozvoje bydlení na území města Ledeč nad Sázavou pro žadatele o zápůjčku z FRB města s tím, že termín pro podání žádostí bude od do V. ZM vydává: /1ZM-vy) Zastupitelstvo města Ledeč nad Sázavou vydává v souladu s 84 odst. 2 písm. h) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, Obecně závaznou vyhlášku Města Ledeč nad Sázavou č.1/2017, kterou se mění obecně závazná vyhláška č. 4/2016 o místním poplatku za provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů. Ing. Zdeněk Tůma starosta města Zdeněk Zelený ověřovatel usnesení V Ledči nad Sázavou dne 27. února 2017 Zapsala: Lenka Žáčková 02/2017/ZM 4/7
 5 02/2017/ZM 5/7
 6 02/2017/ZM 6/7
 7 SOCIÁLNÍ FOND Tvorba 2017 SR UR_ZM Zůstatek z roku ,00 Kč ,49 Kč základní příděl 4,8% ze schváleného rozpočtu na mzdy ,00 Kč ,00


text:
Kč Celkem příjmy ,00 Kč ,49 Kč Čerpání SR UR_ZM stravování 25,- Kč /34,-/ ,00 Kč ,00 Kč příspěvek na ošacení ,00 Kč ,00 Kč životní výročí ,00 Kč ,00 Kč příspěvek na dovolenou 2500,- Kč ,00 Kč ,00 Kč příspěvek na penzijní pojištění 200,- Kč ,00 Kč ,00 Kč příspěvek na vitamíny 500, ,00 Kč ,00 Kč kultura 0,00 Kč ,00 Kč příspěvek odborové organizace ,00 Kč 0,00 Kč rezerva 0,00 Kč ,49 Kč Celkem výdaje ,00 Kč ,49 Kč 02/2017/ZM 7/7
 Výpis usnesení 2. zasedání Zastupitelstva obce Radostice ze dne 24. 05. 2017 Přítomno: 7 členů Ing. Jaroslav Kadlčík, Lenka Chrástová, Jindřich Martinec, Libor Švestka, Ing. Michael Ondrášek, Ing. Jarmila
 2. Zastupitelstvo obce Komorní Lhotka určuje ověřovateli zápisu: Karla Ponczu, Petra Santariuse a zapisovatelem Hanu Fujtíkovou.
 Výpis přijatých usnesení na XLII. zasedání Zastupitelstva obce Komorní Lhotka konaného dne 30. 1. 2018 1. Zastupitelstvo obce Komorní Lhotka schvaluje program XLII. zasedání. Usnesení č. 1/XLII/ZO/2018


text:
21 Cdo 4126/2011
 Dotčené předpisy: § 14 odst. 1 předpisu č. 262/2006Sb. ve znění do 13.09.2009, § 324 předpisu č. 262/2006Sb. ve znění do 13.09.2009, § 451 odst. 2 obč. zák.
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy senátu JUDr. Mojmíra Putny a soudců JUDr. Ljubomíra Drápala a JUDr. Zdeňka Novotného v právní věci žalobkyně V. Š. N., DiS. , zastoupené JUDr. PhDr. Oldřichem Choděrou, advokátem se sídlem v Praze 2 - Vinohradech, Jugoslávská č. 12, proti žalované JATKY TISMICE, s. r. o. se sídlem v Českém Brodu, Tismicích č. 14, IČO 25068571, zastoupené JUDr. Jaroslavem Planetou, advokátem se sídlem v Praze 2, Americká č. 15, o 60.000,- Kč s úrokem z prodlení a o vzájemné žalobě žalované o 74.204,- Kč s úrokem z prodlení, vedené u Okresního soudu v Kolíně pod sp. zn. 7 C 115/2009, o dovolání žalované proti rozsudku Krajského soudu v Praze ze dne 17. května 2011, č. j. 23 Co 133/2011, 137/2011 264, takto:
 Rozsudek krajského soudu se ve výroku, jímž bylo rozhodnuto, že doplňující rozsudek soudu I. stupně ze dne 22. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009-116, se potvrzuje , zrušuje a věc se v tomto rozsahu vrací Krajskému soudu v Praze k dalšímu řízení.
 Žalobkyně se domáhala, aby jí žalovaná zaplatila 60.000,- Kč s úrokem z prodlení z částky 30.000,- Kč od 1. 3. 2009 do zaplacení a z částky 30.000,- Kč od 1. 4. 2009 do zaplacení ve výši repo sazby stanovené Českou národní bankou v každém kalendářním pololetí a platné pro první den příslušného kalendářního pololetí zvýšené o sedm procentních bodů. Žalobu odůvodnila zejména tím, že podle pracovní smlouvy mezi ní a žalovanou ze dne 13. 3. 2006, ve znění dodatku ze dne 20. 10. 2008, jí za výkon práce náleží od 1. 11. 2008 hrubá mzda ve výši 30.000,- Kč. Žalovaná jí však dosud nevyplatila mzdu za měsíc leden a únor 2009.
 Vzájemnou žalobou se žalovaná domáhala, aby jí žalobkyně zaplatila 74.204,- Kč s 10,5% úrokem z prodlení od 4. 11. 2009 do zaplacení. Žalobu odůvodnila zejména tím, že se žalobkyně na její účet bezdůvodně obohatila o 54.966,- Kč, neboť jí byla vyplacena domněle hrubá mzda za listopad a prosinec 2008, a tím, že žalované vznikla s tímto přímo související škoda ve výši 19.238,- Kč odvedením příslušného pojistného na sociální zabezpečení a pojistného na zdravotní pojištění.
 Okresní soud v Kolíně rozsudkem ze dne 15. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009 107, doplněným rozsudkem ze dne 22. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009 116, žalované uložil zaplatit žalobkyni 60.000,- Kč s 9,25 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 3. 2009 do 30. 6. 2009, s 8,5 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 7. 2009 do 31. 12. 2009, s 8 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 1. 2010 do 15. 3. 2010 a dále až do zaplacení s úrokem z prodlení ve výši repo sazby stanovené Českou národní bankou k


text:
prvnímu dni kalendářního pololetí, v němž prodlení žalované trvá, zvýšené o 7 procentních bodů, s 9,25 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 4. 2009 do 30. 6. 2009, s 8,5 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 7. 2009 do 31. 12. 2009, s 8 % úrokem z prodlení ročně z částky 30.000,- Kč od 1. 1. 2010 do 15. 3. 2010 a dále od 16. 3. 2010 až do zaplacení s úrokem z prodlení ve výši repo sazby stanovené Českou národní bankou k prvnímu dni kalendářního pololetí, v němž prodlení žalovaného trvá, zvýšené o 7 procentních bodů, vzájemný návrh žalovaného, aby mu žalobkyně zaplatila částku 74.204,- Kč se zákonným úrokem z prodlení od 4. 11. 2009 do zaplacení, zamítl a rozhodl, že žalovaná je povinna zaplatit žalobkyni náhradu nákladů řízení ve výši 23.969,- Kč k rukám advokáta JUDr. J. N. Vyšel z toho, že žalovaná nevyplatila žalobkyni mzdu, která jí byla garantována na základě dodatku pracovní smlouvy ze dne 20. 10. 2008, ani mzdu, která byla stanovena původně platovým výměrem ze dne 13. 3. 2006 ve výši 10.000,- Kč hrubého. Vzhledem k tomu, že platový výměr, který tvoří součást pracovní smlouvy, i dodatek k pracovní smlouvě, který měnil původní platový výměr, je jednostranným právním úkonem zaměstnavatele, tj. žalované, a byl jím stanoven plat žalobkyně, stačí pro jeho platnost, že je podepsán pouze zaměstnavatelem. Okolnost, zda bývalý jednatel žalované Ing. V. Š. porušil v rámci své jednatelské činnosti nějakou povinnost, je věcí, kterou musí žalovaná řešit s ním, ale nejprve musí splnit povinnosti, vyplývající z uzavřených smluv se zaměstnanci ; ve sporu mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem o doplatek mzdy se nelze touto otázkou zabývat. Nelze ani zjišťovat, jaká byla finanční situace žalované, nebo jaké byly její závazky vůči dalším subjektům. Rozhodující je, že byl platně uzavřen pracovní poměr s žalobkyní, ze kterého vyplývá pro žalobkyni nárok na mzdu, stanovenou podle příslušného dodatku k pracovní smlouvě. Vzhledem k tomu, že žalobě o zaplacení mzdy za měsíc leden a únor 2009 v plném rozsahu vyhověl, neboť dodatek k pracovní smlouvě ze dne 13. 3. 2008 považoval za platný, nezbylo soudu , než vzájemný návrh žalované, týkající se přeplatku mzdy žalobkyně za období říjen a listopad 2008, jako nedůvodný zamítnout.
 K odvolání žalované Krajský soud v Praze rozsudkem ze dne 17. 5. 2011, č. j. 23 Co 133/2011, 137/2011 264, rozsudek soudu prvního stupně ze dne 15. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009 107, ve výroku I. (ve výroku o povinnosti žalované zaplatit žalobkyni 60.000,- Kč s úroky z prodlení) změnil tak, že žalobu v rozsahu 40.000,- Kč s úrokem z prodlení zamítl, a v částce 20.000,- Kč s úrokem z prodlení jej potvrdil; doplňující rozsudek soudu I. stupně ze dne 22. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009 116 , potvrdil a rozhodl, že žalovaná je povinna zaplatit žalobkyni na nákladech řízení před soudem prvního stupně 15.116,- Kč a na nákladech odvolacího řízení 14.746,-Kč do rukou právního zástupce žalobkyně a že soudu


text:
1. stupně se ukládá rozhodnout o nákladech řízení státu . Vyšel z toho, že, rozhodl-li jednatel žalované (v té době Ing. V. Š.) o navýšení mezd zaměstnanců žalované, tento krok žalovanou zavazuje bez ohledu na to, zda se tím cítí poškozena či nikoliv. Byla-li na základě takového rozhodnutí jednatele žalované žalobkyni za listopad a prosinec 2008 vyplacena mzda ve výši tomuto rozhodnutí odpovídající, nejednalo se o žádnou z forem bezdůvodného obohacení ve smyslu ustanovení § 451 občanského zákoníku. Z obdobných důvodů nelze ani povinné odvody žalované na sociální a zdravotní pojištění žalobkyně za měsíce listopad a prosinec 2008, vypočtené ze zvýšené mzdy, považovat za škodu, kterou by žalobkyně způsobila žalované zaviněným porušením povinností při plnění pracovních úkolů nebo v přímé souvislosti s ním ve smyslu ustanovení § 250 odst. 1 zákoníku práce. Naproti tomu při posuzování nároku žalobkyně na mzdu za leden a únor 2009, která žalobkyni nebyla žalovanou vyplacena vůbec, je podle odvolacího soudu namístě vzít do úvahy všechny okolnosti, za nichž žalobkyni nárok na měsíční mzdu ve výši 30.000,- Kč vznikl. Na rozdíl od žalovanou uplatňovaných nároků na vydání bezdůvodného obohacení a náhradu škody se lze v souvislosti s domáháním se existujících nároků zabývat i otázkou dobrých mravů ve smyslu ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce. S přihlédnutím k tomu, že žalobkyně je dcerou tehdejšího jednatele žalované Ing. V. Š., který ve stejné době rozhodl o bezprecedentním navýšení mzdy nejen žalobkyni, ale i dalším jeho rodině blízkým osobám (nevlastní dceři P. B. a jejímu příteli O. A.) rovněž zaměstnaným u žalované, zatímco mzdy dalších několika desítek zaměstnanců žalované žádných výraznějších změn nedoznaly, k tomu, že se tak stalo v období, kdy ekonomická situace žalované nebyla nijak skvělá , a navíc v době, kdy se schylovalo k tomu, že bude Ing. V. Š. na nejbližší valné hromadě z funkce jednatele žalované odvolán, a k tomu, že pracovní nasazení žalobkyně při zajišťování expedice bio uzenin lze však jen těžko poměřovat s trojnásobným zvýšením měsíční mzdy, uzavřel, že je dostatek důvodů ve smyslu ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce nepřiznat žalobkyni mzdu a náhradu mzdy za dovolenou za leden a únor 2009 v rozsahu převyšujícím výši mzdy žalobkyně, která platila do konce října 2008 (10.000,- Kč), neboť nárokování výplaty vyšší mzdy (náhrady mzdy) odporuje dobrým mravům.
 V dovolání proti rozsudku odvolacího soudu, proti jeho výroku II. (proti výroku, jímž byl doplňující rozsudek soudu I. stupně ze dne 22. 3. 2010, č. j. 7 C 115/2009 116 , potvrzen) žalovaná především poukazuje na nevyváženost v aplikaci ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce odvolacím soudem, a to na povinnost výplaty mzdy žalovanou žalobkyni . Zatímco za měsíce leden až únor 2009 na straně jedné je výplata navýšené mzdy dle názoru odvolacího soudu nemravná resp. nezákonná, tak na straně druhé výplatu stejným způsobem navýšené mzdy při stejném titulu za měsíce listopad a prosinec 2008 je dle názoru odvolacího soudu v souladu se zákonem. Trvá na tom , že žalobkyni byla platně stanovena mzda pouze původním mzdovým výměrem z 13. 3. 2006


text:
ve výši 10.000,- Kč hrubého a pokud to odvolací soud shledal za prokázané s ohledem na aplikaci ust. § 14 odst. 1 zákoníku práce, měl dle názoru žalované povinnost takto uvažovat komplexně o celém relevantním období od listopadu 2008 do února 2009 . Namítá dále, že v tzv. dodatku ke smlouvě je uveden zcela určitý důvod zvýšení mzdy žalobkyni od listopadu 2008 zvýšení pracovní náplně . V řízení však bylo prokázáno, a odvolací soud toto konstatoval v napadeném rozsudku, že pracovní nasazení žalobkyně lze však jen těžko poměřovat s trojnásobným zvýšením měsíční mzdy a že nešlo o odměnu za předpokládané mimořádné pracovní výkony, jako o snahu končícího jednatele (Ing. V. Š.) zajistit svým blízkým na úkor žalované na poslední chvíli ještě nějaké nadstandardní výhody. Z dokazování pak vyplývá, že pracovní výkonnost žalobkyně výrazně poklesla ; k žádnému zvýšení pracovní náplně žalobkyně tedy nedošlo. Navrhla, aby dovolací soud rozsudek odvolacího soudu zrušil, a aby mu věc vrátil k dalšímu řízení.
 Žalobkyně navrhla, aby dovolání žalované bylo jako nepřípustné odmítnuto. Připomněla, že otázkou dobrých mravů ve smyslu ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce se lze zabývat pouze v souvislosti s dovoláváním se existujících nároků a nikoliv žalovanou uplatňovaných nároků na vydání bezdůvodného obohacení a náhrady škody, jakož i to, že mzdový výměr, kterým byla žalobkyni mzda zvýšena, je jednostranným právním úkonem zaměstnavatele, protože mzda žalobkyně nebyla sjednána v pracovní smlouvě, nebylo třeba uzavírat dodatek k pracovní smlouvě a bylo možné, aby zaměstnavatel změnil výši mzdy svým jednostranným úkonem.
 Nejvyšší soud České republiky jako soud dovolací (§ 10a občanského soudního řádu) projednal dovolání žalované podle zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád ve znění do 31. 12. 2012 (dále jen o. s. ř. ), neboť dovoláním je napaden rozsudek odvolacího soudu, který byl vydán přede dnem 1. 1. 2013 (srov. Čl. II bod 7. zákona č. 404/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb. ve znění pozdějších předpisů a další související zákony). Po zjištění, že dovolání proti pravomocnému rozsudku odvolacího soudu bylo podáno oprávněnou osobou (účastníkem řízení) v zákonné lhůtě (§ 240 odst. 1 o. s. ř.) a že je přípustné podle ustanovení § 237 odst. 1 písm. c) a odst. 3 o. s. ř. (otázka bezdůvodného obohacení v pracovněprávních vztazích nebyla v judikatuře soudů ve všech souvislostech dosud vyřešena), přezkoumal napadený rozsudek bez nařízení jednání (§ 243a odst. 1 věta první o. s. ř.) a dospěl k závěru, že dovolání žalované je opodstatněné.
 Projednávanou věc je třeba posuzovat i v současné době - vzhledem k tomu, že žalovaná se domáhá vydání bezdůvodného obohacení a náhrady škody, jež měly vzniknout vyplacením mzdy žalobkyni za listopad a prosinec 2008 - podle zákona č. 262/2006 Sb., zákoníku práce, ve znění účinném do 13. 9. 2009, tedy do dne, kdy nabyl účinnosti zákon č. 320/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 247/1995 Sb., o volbách do Parlamentu České republiky a o změně a doplnění některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony (dále jen zák. práce ).
 Podle ustanovení § 14


text:
odst. 1 zák. práce výkon práv a povinností vyplývajících z pracovněprávních vztahů nesmí bez právního důvodu zasahovat do práv a oprávněných zájmů jiného účastníka pracovněprávního vztahu a nesmí být v rozporu s dobrými mravy.
 Podle ustanovení § 324 zák. práce bezdůvodné obohacení se řídí § 451, 454, § 455 odst. 1, § 456 až 459 občanského zákoníku.
 Podle ustanovení § 451 odst. 2 občanského zákoníku bezdůvodným obohacením je majetkový prospěch získaný plněním bez právního důvodu, plněním z neplatného právního úkonu nebo plněním z právního důvodu, který odpadl, jakož i majetkový prospěch získaný z nepoctivých zdrojů.
 Dovolatelka odvolacímu soudu vytýká nevyváženost v aplikaci ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce , spočívající v tom, že, zatímco za měsíce leden až únor 2009 na straně jedné je výplata navýšené mzdy dle názoru odvolacího soudu nemravná, resp. nezákonná, tak na straně druhé výplatu stejným způsobem navýšené mzdy při stejném titulu za měsíce listopad a prosinec 2008 je dle názoru odvolacího soudu v souladu se zákonem .
 S odvolacím soudem lze souhlasit v tom, že žalobkyně se domáhá plnění z pracovní smlouvy a rozhodnutí zaměstnavatele o výši mzdy, a žalovaná se protinávrhem domáhá vydání bezdůvodného obohacení a náhrady škody, jež měly vzniknout vyplacením mzdy žalobkyni za listopad a prosinec 2008, že tedy jde o dva zcela rozdílné nároky, jejichž posouzení se odvíjí také od zcela jiných ustanovení právních předpisů, a že soudní praxe je ve výkladu otázky výkonu práv a povinností v rozporu s dobrými mravy jednotná potud, že na jeho základě nelze konstituovat právo, které jinak z pozitivní právní úpravy nevyplývá, nýbrž lze jen omezit stávající právo (srov. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 28. 6. 2001, sp. zn. 20 Cdo 1506/99, uveřejněný pod č. 12 ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek, roč. 2002, nebo rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 7. 9. 2005, sp. zn. 26 Cdo 2464/2004, uveřejněný v časopise Soudní judikatura pod pořadovým číslem 185, ročník 2005).
 Závěr, podle něhož, byla-li na základě rozhodnutí jednatele žalované žalobkyni za listopad a prosinec 2008 vyplacena mzda ve výši tomuto rozhodnutí odpovídající, nejednalo se o žádnou z forem bezdůvodného obohacení ve smyslu ustanovení § 451 občanského zákoníku , však správný není.
 Jak vyplývá z ustanovení § 451 odst. 2 občanského zákoníku, bezdůvodným obohacením je také majetkový prospěch získaný z nepoctivých zdrojů.
 Odvolací soud v projednávané věci dovodil, že s přihlédnutím k tomu, že žalobkyně je dcerou tehdejšího jednatele žalované Ing. V. Š., který ve stejné době rozhodl o bezprecedentním navýšení mzdy nejen žalobkyni, ale i dalším jeho rodině blízkým osobám (nevlastní dceři P. B. a jejímu příteli O. A.) rovněž zaměstnaným u žalované, zatímco mzdy dalších několika desítek zaměstnanců žalované žádných výraznějších změn nedoznaly, k tomu, že se tak stalo v období, kdy ekonomická situace žalované nebyla nijak skvělá , a navíc v době, kdy se schylovalo k tomu, že bude Ing. V. Š. na nejbližší valné hromadě z funkce jednatele žalované odvolán, a k tomu, že pracovní nasazení žalobkyně při zajišťování expedice bio uzenin lze jen těžko poměřovat s trojnásobným zvýšením měsíční mzdy, je


text:
dostatek důvodů proto nepřiznat žalobkyni mzdu a náhradu mzdy ve smyslu ustanovení § 14 odst. 1 zák. práce (tyto závěry odvolacího soudu nebyly dovoláním napadeny). Jinak řečeno odvolací soud neměl pochybnosti o tom, že bezprecedentní navýšení mzdy nejen žalobkyni, ale i dalším rodině tehdejšího jednatele žalované blízkým osobám, bylo výkonem práv a povinností vyplývajících z pracovněprávních vztahů v rozporu s dobrými mravy.
 O tom, že majetkový prospěch je získán z nepoctivého zdroje mimo jiné také tehdy, půjde-li o jednání nedosahující intenzity trestné činnosti nebo z různých důvodů trestně nepostižitelné, které je v rozporu s dobrými mravy, neboť takový výkon práv vyplývajících z pracovněprávních vztahů je zákonem zakázán, nebylo v rozhodovací praxi soudů pochyb [srov. stanovisko Nejvyššího soudu ČR k žalobám o vydání neoprávněného majetkového prospěchu (nyní bezdůvodné obohacení) ze dne 28. 3. 1975, sp. zn. Cpj 34/74, uveřejněné pod číslem 26 ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek, ročník 1975]. Shora uvedený závěr odvolacího soudu, že, byla-li na základě rozhodnutí jednatele žalované žalobkyni za listopad a prosinec 2008 vyplacena mzda ve výši tomuto rozhodnutí odpovídající, nejednalo se o žádnou z forem bezdůvodného obohacení ve smyslu ustanovení § 451 občanského zákoníku , je tak v rozporu s jeho dalším závěrem, že bezprecedentní navýšení mzdy žalobkyni bylo výkonem práv a povinností vyplývajících z pracovněprávních vztahů v rozporu s dobrými mravy. Platí-li totiž, že navýšení mzdy žalobkyni bylo v rozporu s dobrými mravy, pak plnění takto získané je plněním z nepoctivého zdroje ve smyslu ustanovení § 451 odst. 2 občanského zákoníku.
 Z uvedeného vyplývá, že rozsudek odvolacího soudu není správný, neboť spočívá na nesprávném právním posouzení věci. Nejvyšší soud České republiky jej proto podle ustanovení § 243b odst. 2 části věty za středníkem o. s. ř. zrušil a věc vrátil odvolacímu soudu (Krajskému soudu v Praze) k dalšímu řízení (§ 243b odst. 3 věta první o. s. ř.).
 Právní názor vyslovený v tomto rozsudku je závazný; v novém rozhodnutí o věci rozhodne soud nejen o náhradě nákladů nového řízení a dovolacího řízení, ale znovu i o nákladech původního řízení (§ 243d odst. 1 část první věty za středníkem a věta druhá, § 226 o. s. ř.).


text:
S T A N O V Y. ANO spořitelní družstvo - PDF
 Download "S T A N O V Y. ANO spořitelní družstvo"
 1 S T A N O V Y Článek I. Úvodní ustanovení 1. (dále jen Družstvo ) je společenstvím neuzavřeného počtu osob, které pro podporu hospodaření svých členů provozuje finanční činnosti, kterými se rozumí zejména přijímání vkladů a poskytování úvěrů, ručení a peněžní služby v různých formách. Družstvo musí mít nejméně třicet (30) členů. Na trvání Družstva nemá vliv přistoupení dalších členů nebo zánik členství dosavadních členů, je-li počet aktuálních členů družstva alespoň třicet (30). 2. Družstvo je právnickou osobou a vystupuje v právních vztazích svým jménem. Za porušení svých povinností odpovídá Družstvo celým svým majetkem. 3. Družstvo bylo založeno v souladu s příslušnými ustanoveními zákona č. 87/1995 Sb., o spořitelních a úvěrních družstvech, ve znění pozdějších předpisů (dále jen Zákon ) a vzniklo dnem zápisu do obchodního rejstříku ke dni 14. prosince Družstvo bylo zřízeno na dobu neurčitou. 4. Družstvo podléhá dohledu České národní banky (dále jen ČNB ). 5. Družstvo sídlí na území České republiky a je oprávněno se souhlasem ČNB zakládat za účelem podnikání své pobočky na území států Evropské Unie. Článek II. Obchodní firma, sídlo, výše základního kapitálu, internetové stránky 1. Obchodní firma Družstva zní. 2. Sídlem Družstva je Praha. 3. Výše základního kapitálu je tvořena souhrnem veškerých členských vkladů. 4. Identifikační číslo Družstva je Družstvo je zapsáno v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze, oddíl Dr, vložka Družstvo na elektronické adrese ( internetové stránky ) uveřejňuje vybrané informace o Družstvu způsobem umožňujícím dálkový přístup, který je pro veřejnost bezplatný, a to tak, aby informace byly dostupné jednoduchým způsobem po zadání uvedené elektronické adresy.2 Článek III. Předmět podnikání 1. Družstvo je v souladu se Zákonem oprávněno v rozsahu uděleného povolení působit jako družstevní záložna (dále jen povolení ) vykonávat následující činnosti: a) přijímání vkladů od svých členů; b) poskytování úvěrů svým členům; c) platební styk, zúčtování a vydávání a správa platebních prostředků pro členy. 2. Za účelem zajištění činností definovaných v odstavci 1. tohoto článku je Družstvo v souladu se Zákonem oprávněno: a) ukládat vklady v družstevních záložnách a bankách a u poboček zahraničních bank; b) přijímat úvěry od družstevních záložen a bank; c) nabývat majetek pro účely zajištění vlastního provozu a disponovat s ním; d) obchodovat na vlastní účet s cennými papíry přijatými k obchodování na evropském regulovaném trhu; e) obchodovat na vlastní účet s dluhopisy, jejichž emitentem je členský stát Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj nebo centrální banka tohoto státu, dluhopisy, za které převzal záruku členský stát Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, a dluhopisy vydanými Evropskou investiční bankou, Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj nebo Mezinárodní bankou pro obnovu a rozvoj nebo jinou mezinárodní finanční institucí, které je Česká republika členem; f) provádět obchody s ČNB podle zákona upravujícího činnost České národní banky; g) obchodovat na vlastní účet s devizami a nástroji směnných kurzů a úrokových sazeb za účelem zajištění rizik vyplývajících z činnosti podle odstavce 1. tohoto


text: článku; Družstvo však není oprávněno nabývat přímý nebo nepřímý podíl na základním kapitálu jakékoli právnické osoby ani stát se členem, společníkem, akcionářem právnické osoby, či jiným způsobem nabývat vliv na řízení jakékoli právnické osoby. 3. Jiný majetek, než který je Družstvo oprávněno nabýt podle odstavce 2. tohoto článku, může nabýt pouze v souvislosti se zajištěním své pohledávky, a to nejvýše po dobu šesti (6) měsíců. Lhůta stanovená v předchozí větě se nevztahuje na majetek nabytý (i) na základě zajišťovacího převodu práva v souladu s příslušnými ustanoveními občanského zákoníku nebo (ii) zajišťovacího převodu finančního nástroje v souladu s příslušnou úpravou finančního zajištění. 4. Výkon činností, které je Družstvo oprávněno na základě příslušného povolení a Zákona vykonávat pro své členy, není podmíněno členstvím v Družstvu pro následující subjekty: a) stát a jeho organizační složky;3 b) vyšší územně samosprávné celky a obce; c) právnické osoby zřízené subjekty uvedené pod písmenem a) a b) tohoto odstavce, nebo ve kterých jsou stát, vyšší územně samosprávné celky nebo obce výlučnými podílníky; d) další veřejné instituce hospodařící s veřejnými prostředky. 5. Družstvo je povinno vést přijaté vklady na vkladových účtech. Veškeré smlouvy uzavřené v souvislosti s činnostmi uvedenými pod odstavci 1. až 4. tohoto článku musí mít písemnou formu. 6. Činnosti uvedené v odstavci 1. a 2. tohoto článku zajišťuje Družstvo zejména prostřednictvím svých zaměstnanců. Pracovní poměr zaměstnanců Družstva se řídí příslušnými právními předpisy. Představenstvo může určit, že pro určitá pracovní místa v Družstvu je základní předpoklad členství v Družstvu. Článek IV. Právní jednání za Družstvo 1. Při právním jednání Družstvo zastupují vždy dva členové představenstva společně. Jde-li o právní jednání, které musí mít písemnou formu, připojí členové představenstva k nadepsané nebo vytištěné obchodní firmě Družstva svůj podpis s uvedením funkce. 2. Představenstvo je oprávněno pověřit k některým právním úkonům, které náleží do působnosti představenstva, příslušného zaměstnance Družstva, pokud takováto činnost vyplývá z pracovní náplně zaměstnancova pracovního poměru. Pověření musí mít písemnou podobu. 3. Představenstvo stanovuje zaměstnancům Družstva rozsah práv a povinností, v jejich rámci jsou tito příslušní zaměstnanci oprávněni jednat a podepisovat jménem Družstva. 4. Představenstvo je oprávněno zmocnit k jednání jménem Družstva rovněž třetí osobu. Takovéto zmocnění musí být podepsáno v souladu s odstavcem 1. tohoto článku. Článek V. Zánik, zrušení a likvidace Družstva 1. Soud může na návrh ČNB, orgánu nebo člena Družstva nebo osoby, která osvědčí právní zájem, rozhodnout o zrušení Družstva a jeho likvidaci, jestliže: a) počet členů klesl pod třicet (30); b) kapitál klesl pod 35, Kč (slovy: třicet pět milionů korun českých);4 c) uplynulo šest (6) měsíců ode dne, kdy skončilo funkční období orgánu Družstva a nebyl zvolen nový orgán, nebo byla porušena povinnost svolat členskou schůzi Družstva, a nebo Družstvo po dobu delší než jeden (1) rok neprovozuje žádnou činnost; d) založením, fúzí nebo rozdělením byl porušen zákon. 2. Soud může na návrh ČNB rozhodnout o zrušení Družstva a jeho likvidaci také tehdy, jestliže opatření ČNB podle ustanovení 28 Zákona byla neúčinná. 3. Družstvo se rovněž zrušuje ke dni nabytí právní moci rozhodnutí ČNB o odnětí povolení. 4. Změna


text: právní formy Družstva není přípustná. To neplatí v případě změny právní formy na akciovou společnost, pokud ČNB udělila souhlas k takovéto změně a současně rozhodla o udělení bankovní licence. Projekt změny právní formy Družstva nemusí obsahovat počet, druh, formu a jmenovitou hodnotu akcií určených pro každého akcionáře po zápisu změny právní formy do obchodního rejstříku, pokud bude obsahovat způsob jejich určení. 5. Likvidátora Družstva jmenuje a odvolává na návrh ČNB soud. 6. Fúze Družstva je možná pouze s jinou družstevní záložnou. Družstvo lze rozdělit pouze na jiné družstevní záložny. K přeměnám podle tohoto odstavce je potřeba předchozího souhlasu ČNB. 1. Členem Družstva může být: Článek VI. Členství v Družstvu a) fyzická osoba, která dosáhla zletilosti, tj. dosáhla zletilosti dosažením věku 18 let, přiznáním svéprávnosti nebo uzavřením manželství, a její svéprávnost nebyla omezena; b) právnická osoba. 2. Družstevní podíl je převoditelný na jiného člena nebo osobu, která není členem, pouze se souhlasem představenstva. Pokud v dohodě o převodu členských práv není uvedeno pozdější datum, nabývá nabyvatel převáděný družstevní podíl rozhodnutím představenstva o schválení dohody o převodu družstevního podílu. Je-li takový převod podle Zákona podmíněn souhlasem ČNB, může nabyvatel nabýt členská práva nejdříve dnem udělení souhlasu ČNB. Převodce družstevního podílu ručí za dluhy, které jsou s družstevním podílem spojeny. 3. Členství v Družstvu vzniká za trvání Družstva kumulativním splněním následujících podmínek: a) předložení nebo doručení písemné členské přihlášky; b) splacení vstupního členského vkladu; c) schválení přijetí za člena představenstvem Družstva nebo jím pověřeným zástupcem; d) přistoupení ke stanovám Družstva.5 4. Na přijetí za člena Družstva není právní nárok. 5. Členství dále rovněž vzniká převodem družstevního podílu nebo jiným způsobem stanoveným Zákonem. 6. Družstevní podíl přechází na právního nástupce člena, který zemřel nebo zanikl. Není-li právním nástupcem osoba způsobilá ke členství v družstevní záložně, členství právního nástupce přechodem členských práv nevzniká. 7. Členství v Družstvu zaniká následujícími způsoby: a) písemnou dohodu; b) vystoupením; c) vyloučením; d) zánikem Družstva; e) prohlášením konkurzu na majetek člena Družstva; f) zamítnutím insolvenčního návrhu pro nedostatek majetku člena Družstva; g) doručením vyrozumění o neúspěšné opakované dražbě v řízení o výkonu rozhodnutí nebo v exekuci nebo, není-li družstevní podíl převoditelný (resp. odepře-li představenstvo souhlas s převodem), pravomocným nařízením výkonu rozhodnutí postižením družstevního podílu, nebo právní mocí exekučního příkazu k postižení družstevního podílu po uplynutí lhůty uvedené ve výzvě ke splnění vymáhané povinnosti a, byl-li v této lhůtě podán návrh na zastavení exekuce, po právní moci rozhodnutí o tomto návrhu; h) zánikem právnické osoby bez právního nástupce; i) smluvním převodem družstevního podílu; j) smrtí člena; k) zánikem Družstva bez právního nástupce. 8. Jestliže byl zrušen konkurs na majetek člena z jiných důvodů než po splnění rozvrhového usnesení nebo proto, že majetek dlužníka je zcela nepostačující, jeho členství se obnovuje. Jestliže již Družstvo vyplatilo tomuto členovi (insolvenčnímu správci) jeho vypořádací podíl, musí jej člen (insolvenční správce) do třiceti (30) dnů od zrušení konkursu Družstvu nahradit. 9. Jestliže byl pravomocně zastaven výkon rozhodnutí nebo exekuce postižením družstevního podílu člena, jeho členství v družstvu se obnovuje. Kdo přijal vyplacený vypořádací podíl takového člena,


text: vrátí do třiceti (30) dnů ode dne právní moci rozhodnutí soudu o zastavení výkonu rozhodnutí nebo exekuce vyplacený vypořádací podíl Družstvu. 10. Vystoupením člena z Družstva zaniká jeho členství uplynutím kalendářního měsíce, v němž bylo řádné oznámení o vystoupení doručeno Družstvu. 11. Člen Družstva může být vyloučen v následujících případech:6 a) závažným způsobem nebo opakovaně porušil své členské povinnosti nebo neplní své závazky vůči Družstvu; b) byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin, který spáchal proti Družstvu nebo proti jeho členu; c) dopustil se jednání, která jsou v hrubém rozporu se Zákonem nebo stanovami Družstva; d) poškodil dobré jméno Družstva; e) přestal splňovat podmínky pro členství, tj. zejména v případě pravomocného rozhodnutí soudu o omezení svéprávnosti člena fyzické osoby. 12. Nemá-li důvod k vyloučení následky, které nelze odstranit, předchází rozhodnutí o vyloučení písemná výstraha, o jejímž udělení rozhoduje představenstvo. O vyloučení člena Družstva rozhoduje představenstvo. 13. Proti rozhodnutí představenstva o vyloučení může člen Družstva podat odůvodněné námitky k členské schůzi ve lhůtě 30 dnů ode dne doručení oznámení o vyloučení; k námitkám podaným v rozporu s tím se nepřihlíží. Členství vylučované osoby zaniká marným uplynutím lhůty pro podání námitek nebo dnem, kdy bylo vylučované osobě doručeno rozhodnutí členské schůze o zamítnutí námitek. 14. Rozhodnutí představenstva o vyloučení člena a rozhodnutí členské schůze o zamítnutí námitek a potvrzení rozhodnutí o vyloučení se vylučovanému členovi Družstva doručí doporučeným dopisem do vlastních rukou na adresu uvedenou v seznamu členů. 15. Představenstvo může rozhodnutí o vyloučení zrušit. Se zrušením vyloučení musí vyloučený člen písemně souhlasit, případně o takové zrušení předem písemně požádat. Bylo-li rozhodnutí o vyloučení zrušeno nebo rozhodla-li členská schůze nebo soud, že námitky člena proti rozhodnutí o vyloučení jsou důvodné, platí, že členství v Družstvu nezaniklo. 16. V případě zániku členství v Družstvu za trvání Družstva má člen nárok na: a) vypořádací podíl v penězích podle Článku XI. stanov; b) vyplacení uložených vkladů po odečtení nesplacených úvěrů a dalších dluhů vůči Družstvu. 17. Člen je oprávněn zastavit svůj družstevní podíl pouze se souhlasem představenstva. 18. Rozdělení družstevního podílu je možné se souhlasem představenstva, a to s výjimkou případů, kdy rozdělení družstevního podílu podle obecně závazných právních předpisů není přípustné.7 Článek VII. Základní práva a povinnosti členů Družstva 1. Člen Družstva má zejména následující práva: a) zúčastnit se jednání členské schůze; b) ukládat v Družstvu vklady; c) požádat o poskytnutí úvěru a dalších služeb; d) právo na podíl na zisku Družstva; e) volit a být volen do orgánů Družstva; f) na poskytnutí úplných informací o hospodaření Družstva, zejména předložení účetní závěrky, návrhu na rozdělení zisku a návrhu na úhrady případné ztráty způsobem podle stanov; g) při zániku členství na vypořádací podíl při dodržení podmínek daných stanovami, Zákonem a dalšími příslušnými právními předpisy. 2. Člen Družstva má zejména následující povinnosti: a) zaplatit členský vklad; b) dbát prospěchu Družstva a šetřit práv ostatních členů; c) dodržovat stanovy Družstva a jednat v souladu s rozhodnutími orgánů Družstva; d) dodržovat podmínky poskytování služeb sjednané mezi členem a Družstvem; e) oznámit neprodleně Družstvu skutečnosti, které jsou rozhodné pro


text: jeho vztah k Družstvu; f) poskytovat orgánům Družstva při výkonu jejich působnosti potřebnou součinnost; g) respektovat působnost orgánů Družstva. Článek VIII. Základní práva a povinnosti Družstva k členům 1. Družstvo vede seznam všech svých členů. Do seznamu se u člena zapisuje obchodní firma, případně název a sídlo právnické osoby nebo jméno, příjmení a bydliště fyzické osoby, členem určená adresa pro doručování; adresa určená členem pro doručování je vždy elektronickou ( ovou) adresou tohoto člena, pokud ji člen neuvede, Družstvo mu zřídí ovou adresu pro účely komunikace s Družstvem, den a způsob vzniku členství v Družstvu, a dále výše členského vkladu a výše, v níž byl splacen.8 Člen oznámí a doloží Družstvu každou změnu údajů evidovaných v seznamu členů bez zbytečného odkladu poté, co tato skutečnost nastala. Družstvo provede zápis zapisované skutečnosti bez zbytečného odkladu poté, co mu bude změna prokázána. Představenstvo umožní každému, kdo osvědčí právní zájem nebo doloží písemný souhlas člena, kterého se zápis týká (s jeho ověřeným podpisem), aby do příslušné části seznamu nahlédl. Člen Družstva má právo do seznamu nahlížet a žádat o vydání potvrzení o svém členství a obsahu jeho zápisu v seznamu. Družstvo vydá každému členovi na jeho písemnou žádost a za úhradu nákladů opis seznamu všech členů nebo požadované části seznamu, a to bez zbytečného odkladu od doručení žádosti. 2. Družstvo je oprávněno své splatné pohledávky za členem započíst oproti úrokům z vkladů, vkladům a vypořádacímu podílu člena, a to i v době vydaného rozhodnutí o zákazu nakládání vkladatelů s jejich vklady. Může také odmítnout výplatu úroků z vkladů, vkladu a vypořádacího podílu členovi, který je v prodlení se splátkami nebo nevypořádal své jiné dluhy vůči Družstvu. 3. Postupování pohledávek členů za Družstvem, vyplývající z vkladů členů u Družstva, je možné pouze mezi členy Družstva. 4. Družstvo má kromě práv vyplývajících z právních předpisů právo vyžadovat na členovi Družstva plnění povinností vyplývajících z Článku VII. stanov. 5. Družstvo je oprávněno poskytovat informace o svém členovi pouze v souladu s odstavcem 1. výše a s Článkem XXII. těchto stanov. 6. Družstvo je oprávněno odmítnout poskytnout úvěr, záruku nebo přijmout vklad nebo poskytnout peněžní službu členovi, který nesplnil podmínky dané těmito stanovami, obchodními podmínkami Družstva nebo jinou vnitřní normou Družstva. 7. Družstvo a jeho orgány, popřípadě pověření členové, jsou, kromě povinností vyplývajících z platné právní úpravy, povinni: a) dbát prospěchu členů Družstva; b) dodržovat podmínky poskytování služeb sjednaných mezi Družstvem a členem; c) poskytovat členům informace podle Článku VII. odstavec 1. písm. f) stanov. Dále je Družstvo povinno schválenou účetní závěrku, výroční zprávu a opis povolení zveřejnit na místě veřejně přístupném v sídle Družstva, v jeho pobočkách, expoziturách a jednatelstvích; d) seznámit uchazeče o členství se všemi skutečnostmi souvisejícími s členstvím, zejména stanovami, obchodními podmínkami, právy a povinnostmi vyplývajícími z členství a podmínkami pojištění vkladů, podmínkami poskytování úvěrů a dalšími činnostmi, které Družstvo vykonává na základě uděleného povolení. Dojde-li ke změnám těchto skutečností, je povinno včas a řádně zajistit informovanost členů. 8. Družstvo ve svém sídle zřídí a vede informační desku. Informační deska je všem členům


text: Družstva přístupná každý pracovní den v běžnou pracovní dobu.9 Článek IX. Výše členského vkladu a způsob jeho splácení, další členský vklad 1. Členský vklad může být pouze peněžitý. Výše základního členského vkladu je pro každého člena stejná a činí ,-Kč (slovy: sedmnáct tisíc korun českých). Základní členský vklad, jakož i případné další členské vklady, budou splaceny bezhotovostním převodem na účet Družstva, složením hotovosti na účet Družstva anebo složením hotovosti do pokladny Družstva. Výše vstupního členského vkladu činí 1,-Kč (slovy: jedna koruna česká). Částku základního členského vkladu přesahující vstupní vklad je člen povinen splatit do tří (3) let od vzniku členství. 2. Snížení základního členského vkladu je možné pouze s předchozím souhlasem ČNB. Pokud ČNB udělí předchozí souhlas se snížením výše základního členského vkladu, pak o něm rozhoduje členská schůze. V případě snížení výše základního členského vkladu rozhodnutím členské schůze pak část rozdílu mezi dosavadní a novou výší základního členského vkladu, která je nejvyšším celočíselným pětinásobkem nové výše základního členského vkladu, představuje další členský vklad příslušného člena, pokud s takovým dalším členským vkladem souhlasí členská schůze. Zbývající část rozdílu mezi dosavadní a novou výší základního členského vkladu bude vypořádána obdobně jako při snížení dalšího členského vkladu, přičemž majetkové vypořádání se vypočte obdobně jako vypořádací podíl. Pro účely výpočtu tohoto vypořádání se zohledňuje pouze částka, o kterou se výše základního členského vkladu snižuje a která se nestala dalším členským vkladem podle předchozí věty. Pokud členská schůze nesouhlasí s dalším členským vkladem podle tohoto odstavce, bude celý rozdíl mezi dosavadní a novou výší základního členského vkladu vypořádán obdobně jako při snížení dalšího členského vkladu, přičemž majetkové vypořádání se vypočte obdobně jako vypořádací podíl. Pro účely výpočtu tohoto vypořádání se zohledňuje pouze částka, o kterou se výše základního členského vkladu snižuje. 3. Každý člen může vložit do základního kapitálu Družstva se souhlasem členské schůze další členský vklad; schválení smlouvy o dalším členském vkladu a její změny a zrušení ze strany členské schůze se nevyžaduje. Výše dalšího členského vkladu při jeho vložení do základního kapitálu Družstva musí být vždy celočíselným pětinásobkem základního členského vkladu. O převzetí povinnosti k dalšímu členskému vkladu uzavře Družstvo se členem písemnou smlouvu, která obsahuje údaje o výši peněžitého vkladu a lhůtu pro splnění vkladové povinnosti. Další členský vklad musí být splacen jednorázově do devadesáti (90) dnů ode dne udělení souhlasu členskou schůzí, s výjimkou případů uvedených v Článku X. odstavec 1. stanov, kdy musí být další členský vklad splacen do devadesáti (90) dnů od udělení předchozího souhlasu ČNB. Další členský vklad je za shora uvedených podmínek možné vložit i vícekrát. 4. Majetkové vypořádání při snížení dalšího členského vkladu se vypočte obdobně jako vypořádací podíl. Pro účely jeho výpočtu se zohledňuje pouze částka, o kterou se další členský vklad snižuje.10 5. Při dodržení podmínek stanovených Zákonem a stanovami může člen Družstva nabýt více dalších členských vkladů. Článek X. Kvalifikovaná účast 1. Kvalifikovanou účastí fyzické nebo právnické osoby na Družstvu se rozumí přímý nebo nepřímý podíl nebo jejich součet, který představuje podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech v Družstvu ve výši


text: alespoň 10 % nebo možnost uplatňování významného vlivu na řízení Družstva. Nepřímým podílem se rozumí podíl držený prostřednictvím jiné osoby nebo osob, jednajících ve shodě. Osoba nebo osoby jednající ve shodě, které mají v úmyslu nabýt kvalifikovanou účast na Družstvu, nebo tuto účast zvýšit dosáhnutím nebo překročením 20 %, 30 % nebo 50 % základního kapitálu nebo hlasovacích práv, nebo které mají v úmyslu stát se osobami, které Družstvo ovládají, jsou povinny získat souhlas ČNB a prokázat způsobilost podle ustanovení 2b odstavec 9. Zákona. Osoba nebo osoby jednající ve shodě bez zbytečného odkladu oznámí ČNB, že snižují svoji kvalifikovanou účast na Družstvu tak, že klesne pod 50 %, 30 % nebo 20 %, nebo ji zcela pozbývají, nebo snižují svoji kvalifikovanou účast na Družstvu tak, že ho přestávají ovládat. 2. Jestliže by převod družstevního podílu měl za následek, že by jeho převodem nabývající člen nabyl kvalifikovanou účast na Družstvu nebo zvýšil svoji kvalifikovanou účast tak, že dosáhne či překročí limity stanovené výše v odstavci 1., je převod družstevního podílu podmíněn předchozím souhlasem členské schůze Družstva a udělením předchozího souhlasu ČNB. Žádost o udělení předchozího souhlasu ČNB musí být podána Družstvem do třiceti (30) dnů ode dne schválení dohody o převodu družstevního podílu členskou schůzí. 3. Družstvo nepřipustí na členské schůzi účast osoby, které ČNB pozastavila právo účastnit se členské schůze a hlasovat na ní. Při posuzování způsobilosti členské schůze rozhodovat a při hlasování se nepřihlíží k hlasům členů, jejichž práva účastnit se členské schůze a hlasovat byla pozastavena. 4. Družstvo je povinno písemně informovat ČNB o nabytí nebo změnách v kvalifikované účasti osob v Družstvu, pokud při těchto změnách jsou překročeny nebo sníženy limity dle odstavce 1. tohoto článku, a to do pěti (5) pracovních dnů po zjištění rozhodných skutečností.11 Článek XI. Vypořádací podíl 1. Výše vypořádacího podílu je určena poměrem členského vkladu, popřípadě snížení dalšího členského vkladu v daném účetním období u člena, kterému v daném účetním období zaniklo členství, k součtu souhrnu všech členských vkladů a snížení dalších členských vkladů, vztahujících se k danému účetnímu období, všech členů k poslednímu dni daného účetního období, a souhrnu všech členských vkladů a snížení dalších členských vkladů členů, kterým v daném účetním období členství zaniklo. Takto získaný poměr se násobí výší vlastního kapitálu po odečtení výše rizikového fondu a výše rezervního fondu. Pro určení výše vypořádacího podílu je rozhodný stav vlastního kapitálu po odečtení rizikového fondu a rezervního fondu podle řádné účetní závěrky za rok, v němž členství zaniklo. 2. Vypořádací podíl je splatný do tří (3) měsíců ode dne schválení řádné účetní závěrky za účetní období, v němž členství zaniklo. 3. Řádná účetní závěrka Družstva musí být předložena členské schůzi ke schválení do šesti (6) měsíců od posledního dne účetního období. 4. V případě, že výše vypořádacího podílu bude představovat zanedbatelnou částku, tj. částku nepřevyšující 10 Kč (deset korun českých), která významným způsobem převyšuje náklady spojené s výplatou vypořádacího podílu, nebude takové zanedbatelné plnění Družstvem vypláceno. 1. Orgány Družstva jsou: a) členská schůze; b) představenstvo; c) kontrolní komise; d) úvěrová


text: komise. Článek XII. Orgány Družstva Článek XIII. Členská schůze 1. Nejvyšším orgánem Družstva je členská schůze. 2. Členská schůze se schází nejméně jednou (1) za každé účetní období. Členskou schůzi svolává představenstvo nebo v mimořádných případech stanovených zákonem jeden nebo někteří členové představenstva, likvidátor nebo kontrolní komise ( zvláštní svolavatelé ), případně osoba k tomu písemně zmocněná všemi členy, kteří o svolání členské schůze řádně požádali nebo insolvenční správce Družstva.12 3. Svolavatel nejméně patnáct (15) dnů přede dnem konání členské schůze uveřejní pozvánku na členskou schůzi na internetových stránkách a současně ji zašle elektronicky členům Družstva vedeným v seznamu členů ke dni rozeslání pozvánek, a to na adresu uvedenou v seznamu členů. Uveřejněním pozvánky se považuje pozvánka za doručenou. Pozvánka musí být na internetových stránkách uveřejněna až do okamžiku konání členské schůze. Pozvánka obsahuje alespoň a) firmu a sídlo Družstva, b) místo a dobu zahájení členské schůze; místo a doba zahájení členské schůze se určí tak, aby co nejméně omezovaly možnost člena se jí zúčastnit, c) označení, zda se svolává členská schůze a/nebo náhradní členská schůze, d) program členské schůze a e) místo, kde se člen může seznámit s podklady k jednotlivým záležitostem programu členské schůze, pokud nejsou přiloženy k pozvánce. Má-li dojít ke změně stanov nebo k přijetí usnesení, jehož důsledkem je změna stanov, obsahuje pozvánka v příloze též návrh těchto změn nebo návrh usnesení. 4. Členská schůze musí být svolána představenstvem bez zbytečného odkladu, a) požádá-li o to písemně alespoň 10% všech členů Družstva, kteří mají nejméně pětinu všech hlasů, b) požádá-li o to kontrolní komise, nebo c) je-li to v důležitém zájmu Družstva. Neučiní-li tak představenstvo bez zbytečného odkladu poté, co je k tomu povinno, členskou schůzi jsou oprávněni svolat zvláštní svolavatelé. Jestliže představenstvo Družstva nesvolá členskou schůzi tak, aby se konala do třiceti (30) kalendářních dnů ode dne doručení řádné žádosti podle věty první, svolá členskou schůzi některý ze zvláštních svolavatelů. Jestliže tak zvláštní svolavatelé neučiní do deseti (10) dnů poté, co uplynula lhůta pro svolání členské schůze představenstvem, může členskou schůzi svolat a všechna jednání s tím spojená činit osoba k tomu písemně zmocněná všemi členy, kteří o svolání členské schůze požádali. 5. Na žádost alespoň 10% všech členů Družstva, kteří mají nejméně pětinu všech hlasů, zařadí představenstvo jimi určenou záležitost na pořad jednání členské schůze. Je-li však tato žádost doručena až po uveřejnění a odeslání pozvánky, informuje o tom představenstvo členy Družstva přítomné na svolané členské schůzi a určenou záležitost lze v takovém případě projednávat jen za účasti a se souhlasem všech členů družstva; tím není dotčena povinnost představenstva svolat novou členskou schůzi, nebude-li určená záležitost projednána. 6. Není-li náhradní členská schůze svolaná stejnou pozvánkou jako členská schůze (viz. odstavec 16. tohoto článku), musí doba mezi jejím svoláním a termínem jejího konání být nejméně patnáct (15) dnů. Pozvánka musí obsahovat stejný program jako původně svolávaná členská schůze a obsahovat také zbývající náležitosti uvedené v odstavci 3 tohoto článku. 7. Do působnosti členské schůze zejména náleží: a) měnit a schvalovat stanovy, nedochází-li k jejich změně


text: na základě jiné právní skutečnosti; b) zřizovat další orgány;13 c) volit a odvolávat členy představenstva, kontrolní komise a úvěrové komise, případně též náhradníky členů; d) schvalovat jednací řády orgánů Družstva; e) vytvářet fondy Družstva a rozhodovat o přidělování finančních prostředků do těchto fondů a jejich použití; f) schvalovat řádnou, mimořádnou i mezitímní účetní závěrku; g) rozhodovat o rozdělení a užití zisku, popřípadě úhrady ztráty; h) rozhodovat o zvýšení základního členského vkladu doplatky členů nebo z vlastních zdrojů Družstva; i) rozhodovat o snížení výše základního členského vkladu; j) schvalovat vložení dalších členských vkladů; k) rozhodovat o základních otázkách koncepce rozvoje Družstva; l) rozhodovat o fúzi, rozdělení a o jiné přeměně Družstva; m) rozhodovat o schválení převodu obchodního závodu nebo jeho části, která by znamenala podstatou změnu dosavadní struktury obchodního závodu nebo podstatnou změnu v předmětu podnikání Družstva. K rozhodnutí je nutný souhlas ČNB; n) určit výši odměny představenstva, kontrolní komise a schvalovat smlouvu o výkonu funkce; o) schvalovat poskytnutí finanční asistence, ledaže obecně závazné předpisy takové schválení nevyžadují; p) rozhodovat o námitkách člena proti rozhodnutí o jeho vyloučení; q) rozhodovat o vydání dluhopisů; r) schvalovat smlouvu o tichém společenství a její změnu a zrušení; s) rozhodovat o zrušení Družstva s likvidací; t) volit a odvolávat likvidátora a rozhodovat o jeho odměně; u) schvalovat zprávu likvidátora o naložení s likvidačním zůstatkem. 8. Členská schůze rozhoduje o dalších záležitostech týkajících se Družstva a jeho činnosti, pokud tak stanoví obecně závazné právní předpisy a/nebo stanovy, popřípadě pokud si rozhodování o některé věci členská schůze vyhradila, nejde-li o záležitosti svěřené zákonem do působnosti jiných orgánů Družstva.14 9. Právo zúčastnit se členské schůze mají všichni členové Družstva, likvidátor, zástavní věřitelé členů, pokud mají se členy - zástavci ujednáno, že po dobu zástavního práva vykonávají hlasovací práva spojená se zastavenými družstevními podíly, a osoby, o nichž tak stanoví obecně závazné právní předpisy. Právo hlasovat na členské schůzi mají všichni členové Družstva, ledaže je výkon hlasovacího práva člena Družstva v souladu s obecně závaznými právními předpisy omezen, vyloučen nebo pozastaven. Na členské schůzi Družstvo umožní účast a hlasování (nevylučují-li to obecně závazné právní předpisy) všem členům Družstva, (i) kteří jsou Družstvem vedeni v seznamu členů k pracovnímu dni bezprostředně předcházejícímu dni konání příslušné členské schůze, a (ii) členům, kteří sice v Seznamu uvedeni nejsou, ale kteří své členství v Družstvu hodnověrně prokáží (např. řádně akceptovanou přihláškou), a to nejpozději před zahájením členské schůze. 10. Pokud je družstevní podíl zastaven a stanoví tak smlouva mezi členem a zástavním věřitelem, pak vykonává hlasovací právo spojené s družstevním podílem zástavní věřitel. Toto své oprávnění musí zástavní věřitel Družstvu hodnověrně prokázat. 11. Nestanoví-li obecně závazný právní předpis jinak, je členská schůze schopna se usnášet, je-li přítomna nadpoloviční většina členů majících většinu všech hlasů. V případech podle odstavce 15. níže je členská schůze schopna se usnášet, jsou-li přítomny alespoň dvě třetiny všech členů Družstva. Není-li členská schůze schopna se usnášet, svolá představenstvo náhradní členskou schůzi tak, aby se konala do tří (3) týdnů ode dne, kdy se měla konat členská schůze původně svolaná.


text: 12. Náhradní členská schůze musí mít nezměněný pořad jednání a je schopná usnášet se bez ohledu na počet přítomných členů. 13. Při hlasování má každý člen jeden (1) hlas. Členům, kteří vložili další členský vklad, přísluší dále jeden (1) hlas za každý celý násobek základního členského vkladu, nejde-li o rozhodnutí podle odstavce 15. níže. Nestanoví-li obecně závazné právní předpisy nebo tyto stanovy jinak, k přijetí rozhodnutí se vyžaduje nadpoloviční většina hlasů přítomných členů. 14. K rozhodnutí členské schůze o vyloučení člena, o změně stanov, o volbě a odvolání člena kontrolní komise, o prodeji nebo pachtu obchodního závodu nebo jeho části, o jiných významných majetkových dispozicích, o změně právní formy, o fúzi a rozdělení a o jiném zrušení Družstva, se vyžaduje zároveň i souhlas členů bez zohlednění hlasů z dalších členských vkladů. 15. K rozhodnutí členské schůze o schválení poskytnutí finanční asistence, o přeměně Družstva (včetně fúze a rozdělení Družstva), o zrušení Družstva s likvidací a o vydání dluhopisů, se vyžaduje souhlas většiny alespoň dvou třetin přítomných členů bez zohlednění hlasů z dalších členských vkladů.15 16. Náhradní členská schůze může být svolána stejnou pozvánkou jako původní členská schůze. Pozvánka musí obsahovat upozornění, že náhradní členská schůze je schopna se usnášet za jakéhokoliv počtu přítomných členů. Takto svolaná náhradní členská schůze může být zahájena nejdříve po uplynutí třiceti (30) minut od plánovaného zahájení původní členské schůze uvedené v pozvánce. 17. Člen Družstva může písemně zmocnit jinou osobu k zastupování na členské schůzi. Podpis člena na plné moci nemusí být úředně ověřen a z plné moci musí vyplývat, zda byla udělena pro zastoupení na jedné nebo na více členských schůzích. Tím nejsou dotčena ustanovení o zastoupení vyplývající ze zákona nebo na základě soudního rozhodnutí. V případě, že hlasující na členské schůzi zastupuje jednoho nebo více členů, oznámí při hlasování počet hlasů členů, které zastupuje, včetně svého, je-li členem. Nikdo nesmí být na jednání členské schůze zmocněncem více než jedné třetiny všech členů Družstva, jinak platí, že nemá pro jednání na členské schůzi udělenu žádnou plnou moc. 18. Další podrobnosti, týkající se jednání členské schůze, stanovuje jednací řád členské schůze. 19. O každé členské schůzi svolavatel pořídí do patnácti (15) dnů od jejího konání zápis, který musí obsahovat: a) datum, místo a program konání schůze; b) přijatá usnesení; c) výsledky hlasování; d) námitky členů. Přílohu zápisu tvoří seznam účastníků členské schůze, zmocnění k zastupování členů, pozvánka na členskou schůzi a podklady, které byly předloženy k projednávaným bodům. Každý člen má právo vyžádat si zápis a jeho přílohy k nahlédnutí; každý člen má též právo na vydání kopie zápisu, přičemž je povinen Družstvu na základě výzvy uhradit účelně vynaložené náklady spojné s jejím pořízením. 20. O rozhodnutí členské schůze podle odstavce 7. písm. a), l), m) a s), musí být pořízena veřejná listina. Každý člen Družstva, člen představenstva nebo kontrolní komise nebo likvidátor mohou podat návrh k soudu na určení neplatnosti usnesení členské schůze pro rozpor s právními předpisy, stanovami nebo dobrými mravy. Návrh k soudu lze podat jen do třech (3) měsíců ode dne,


text: kdy se navrhovatel o usnesení dozvěděl nebo mohlo dozvědět, nejpozději však do jednoho roku od přijetí takového usnesení.16 Článek XIV. Představenstvo 1. Představenstvo je statutárním orgánem Družstva. Volí ze svých členů předsedu a místopředsedu představenstva Družstva. Místopředseda zastupuje předsedu v době jeho nepřítomnosti. Zastupováním předsedy mohou být pověřeni i další členové představenstva v pořadí stanoveném představenstvem. 2. Představenstvo řídí činnost Družstva a rozhoduje o všech záležitostech Družstva, které nejsou Zákonem, zákonem o obchodních korporacích a/nebo stanovami vyhrazeny jinému orgánu. Představenstvu Družstva přísluší zejména: a) řídit činnost Družstva v rozsahu určeném stanovami a usneseními členské schůze, zabezpečit obchodní vedení Družstva, včetně řádného vedení účetnictví; b) zajistit dodržování obecně závazných právních předpisů, předpisů Družstva a příp. dalších předpisů pro Družstvo závazných; c) svolávat členskou schůzi, náhradní členskou schůzi, jakož i mimořádnou členskou schůzi; d) rozhodovat o prodeji majetku, kterým byly zajištěny pohledávky Družstva a který Družstvo nabylo, když ze zákona může takový majetek nabýt na dobu šesti (6) měsíců; e) na návrh úvěrové komise rozhodovat o úročení vkladů a úvěrů, o poskytnutí úvěru jiné družstevní záložně nebo bance a o přijetí úvěru od jiné družstevní záložny nebo banky a o přijetí vkladu od jiné družstevní záložny nebo banky; f) rozhodovat o obchodování na vlastní účet s devizami a nástroji směnných kurzů a úrokových sazeb za účelem zajištění rizik, vyplývajících z činností Družstva; g) rozhodovat o obchodování na vlastní účet s cennými papíry přijatými k obchodování na evropském regulovaném trhu; h) rozhodovat o poplatcích za činnosti a služby poskytované členům Družstva; i) rozhodovat o zřízení pracovišť Družstva; j) předkládat členské schůzi ke schválení řádnou, mimořádnou a případně i konsolidovanou a mezitímní účetní závěrku a návrh na rozdělení zisku nebo úhradu ztráty, a nejméně jednou (1) za účetní období předkládat členské schůzi zprávu o podnikatelské činnosti Družstva a o stavu jeho majetku; k) vypracovávat výroční zprávu a předkládat ji ke schválení členské schůzi; l) odsouhlasit dohody o převodu družstevních podílů na nabyvatele; m) předkládat členské schůzi ke schválení změny stanov; n) zajistit ochranu obchodního tajemství Družstva; o) navrhovat rozhodnutí o použití rezervního a rizikového fondu, případně o zřizování dalších fondů a použití jejich prostředků, a předkládat tyto návrhy rozhodnutí ke schválení kontrolní komisi a návazně členské schůzi; rozhodovat o změnách struktury a organizace Družstva; p) schvalovat obchodní plán a roční rozpočet na běžný kalendářní rok včetně změn takových návrhů a následně je předkládat kontrolní komisi k vyjádření;17 q) zajistit vytvoření a vyhodnocování řídícího a kontrolního systému Družstva v souladu s příslušnými obecně závaznými předpisy, trvalé udržování a pravidelné vyhodnocování celkové funkčnosti a efektivnosti řídícího a kontrolního systému Družstva, zabezpečit podmínky pro jeho rozvoj; podrobný popis pravomocí a odpovědnosti představenstva v této oblasti je uveden v jednacím řádu představenstva; r) projednávat a schvalovat strategický a periodický plán interního auditu; s) plnit informační povinnosti vůči ČNB podle Zákona a podle dalších obecně závazných právních předpisů; t) rozhodovat o udělení prokury; u) projednávat a schvalovat uzavření smlouvy, na jejímž základě má Družstvo nabýt nebo prodat majetek, přesahuje-li hodnota nabývaného nebo prodávaného majetku v průběhu jednoho (1) účetního


text: období jednu třetinu vlastního kapitálu vyplývajícího z poslední řádné účetní závěrky nebo z konsolidované účetní závěrky v případě, sestavuje-li Družstvo konsolidovanou účetní závěrku; v) schvalovat a pravidelně vyhodnocovat celkovou strategii Družstva (včetně dostatečně konkrétních zásad a cílů jejího naplňování) včetně jejích změn a následně ji předkládat kontrolní komisi k vyjádření, a dále schvalovat a pravidelně vyhodnocovat organizační uspořádání, strategii řízení rizik, strategii související s kapitálem a kapitálovou přiměřeností, strategii rozvoje informačního systému, zásad systému vnitřní kontroly včetně zásad pro zamezování vzniku možného střetu zájmů a zásad pro compliance a bezpečnostní zásady včetně bezpečnostních zásad pro informační systém Družstva, projednávat a schvalovat řády, další strategie a zásady Družstva, včetně strategií a zásad, jejichž stanovení je představenstvo povinno zajistit podle obecně závazných právních předpisů; w) schvalovat nové produkty, činnosti a systémy mající pro Družstvo zásadní význam s tím, že je představenstvo oprávněno přenést tuto pravomoc na jím určený výbor; x) schvalovat soustavu limitů, kterou Družstvo bude používat pro omezení rizik, v tom vždy riziko úvěrové, tržní, koncentrace a likvidity, včetně požadavků na strukturu aktiv, závazků a podrozvahových položek, s tím, že je představenstvo oprávněno přenést tuto pravomoc na jím určený výbor; y) navrhovat členské schůzi auditora doporučeného kontrolní komisí a uzavírat s auditorem smlouvu o povinném auditu, případně o poskytování dalších služeb. 3. Představenstvo odpovídá členské schůzi za svou činnost. Představenstvo plní usnesení členské schůze a rozpracovává je do konkrétních opatření. 4. Představenstvo se schází podle potřeby nejméně jednou (1) za kalendářní čtvrtletí. Musí se sejít do deseti (10) dnů od doručení podnětu kontrolní komise. 5. Návrh výroční zprávy musí být členům zpřístupněn na internetových stránkách Družstva nejméně třicet (30) dnů před dnem konání členské schůze. Výroční zpráva o činnosti a hospodaření Družstva obsahuje především body, stanovené příslušnými právními předpisy o povinném obsahu výroční zprávy spořitelního a úvěrního družstva, zejména přehled obchodní činnosti v uplynulém roce a předpoklady jeho dalšího podnikání, jakož i další skutečnosti týkající se činnosti Družstva.18 6. Výroční zpráva obsahuje i řádnou účetní závěrku. Spolu s výroční zprávou předkládá představenstvo členské schůzi návrh způsobu užití zisku, popřípadě způsob úhrady ztráty. Členskou schůzi k projednání výroční zprávy je představenstvo povinno svolat tak, aby se konala do šesti (6) měsíců po ukončení účetního období, za které je výroční zpráva vypracována. 7. Další pravomoci a podrobnější způsob jednání představenstva upravuje jednací řád představenstva. Článek XV. Kontrolní komise 1. Kontrolní komise volí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda zastupuje předsedu v době jeho nepřítomnosti. 2. Kontrolní komise je oprávněna kontrolovat veškerou činnost Družstva a projednává stížnosti členů Družstva. Odpovídá pouze členské schůzi a je nezávislá na ostatních orgánech Družstva. 3. Kontrolní komisi přísluší zejména: a) projednávat stížnosti členů Družstva; b) kontrolovat, zda se činnost Družstva uskutečňuje v souladu s právními předpisy, stanovami a pokyny členské schůze; c) nahlížet do všech dokladů a záznamů týkajících se činnosti Družstva; d) kontrolovat, zda jsou řádně a v souladu se skutečností vedeny účetní záznamy Družstva; e) přezkoumávat řádnou, případně mimořádnou účetní závěrku a návrh představenstva na rozdělení zisku nebo návrh na úhradu ztráty a předkládat své


text: písemné vyjádření členské schůzi Družstva; f) účastnit se členské schůze a seznamovat ji s výsledky své kontrolní činnosti; g) vyjadřovat se k obchodnímu plánu a ročnímu rozpočtu schválenému představenstvem, včetně změn; h) přezkoumávat zprávu o vztazích mezi propojenými osobami, zpracovanou v souladu s ustanovením 82 zákona o obchodních korporacích představenstvem, a o přezkoumání zprávy informovat členskou schůzi a seznámit ji se svým stanoviskem; i) vyjadřovat se k celkové strategii Družstva schválené představenstvem, včetně jejích změn;19 j) dohlížet na funkčnost a efektivnost řídícího a kontrolního systému Družstva jako celku a nejméně jednou (1) ročně jej vyhodnocovat s tím, že součástí plnění této povinnosti je i jednání o záležitostech, které se týkají strategického směřování Družstva a usměrňování rizik, kterým je nebo by mohlo být Družstvo vystaveno; podrobný popis pravomocí a odpovědnosti kontrolní komise v této oblasti je uveden v jednacím řádu kontrolní komise; k) vykonávat ostatní činnosti, které jsou kontrolní komisi uloženy právními předpisy, členskou schůzí nebo stanovami. 4. Kontrolní komise dále plní funkci výboru pro audit. Z této funkce jí plynou následující povinnosti: a) sledovat postup sestavování účetní závěrky, popř. konsolidované účetní závěrky; b) hodnotit a alespoň jedenkrát (1) ročně prověřovat účinnost vnitřní kontroly Družstva, interního auditu a případně systémů řízení rizik; c) sledovat proces povinného auditu účetní závěrky; d) doporučovat externího auditora a posuzovat nezávislost externího auditora a auditorské společnosti a poskytování doplňkových služeb auditorskou společností. 5. Na zjištěné nedostatky upozorňuje kontrolní komise představenstvo, vyžaduje a dohlíží na zjednání nápravy. 6. Kontrolní komise se schází podle potřeby, nejméně jednou za tři (3) měsíce. 7. Kontrolní komise je oprávněna vyžadovat si u představenstva jakékoliv informace a doklady o hospodaření Družstva. Představenstvo je povinno bez zbytečného odkladu oznámit kontrolní komisi všechny skutečnosti, které mohou mít závažné důsledky v hospodaření nebo postavení Družstva nebo jeho členů. Totéž platí i ve vztahu ke generálnímu řediteli, jiným orgánům Družstva a prokuristům. 8. K jednotlivým úkonům může kontrolní komise pověřit jednoho nebo více členů Družstva, kteří v této věci mají oprávnění žádat informace v rozsahu oprávnění kontrolní komise. 9. Člen kontrolní komise k tomu pověřený má právo zúčastnit se jednání představenstva a jakéhokoliv jiného orgánu Družstva zřízeného stanovami. Není-li žádný člen kontrolní komise pověřen, má právo zúčastnit se jednání představenstva nebo jiného orgánu Družstva zřízeného stanovami její předseda. O každém jednání představenstva musí představenstvo kontrolní komisi předem informovat. 10. Další pravomoci a podrobnější způsob jednání kontrolní komise upravuje jednací řád kontrolní komise.20 Článek XVI. Úvěrová komise 1. Úvěrová komise volí ze svých členů volí předsedu a místopředsedu. Místopředseda zastupuje předsedu v době jeho nepřítomnosti. 2. Úvěrová komise rozhoduje o: a) poskytování úvěrů členům; b) zajištění úvěru. 3. Úvěrová komise dále a) navrhuje představenstvu úročení vkladů a úvěrů, poskytnutí úvěru jiné družstevní záložně nebo bance, přijetí úvěru od jiné družstevní záložny nebo banky a přijetí vkladu od jiné družstevní záložny nebo banky; b) podává představenstvu nejméně jedenkrát (1) ročně zprávu o své činnosti a stavu vkladů a úvěrů; c) vyjadřuje se k zániku členství podle Článku VI. odstavce 11. písm. a) těchto stanov v případě, jedná-li se