text:
Andrej Babiš – Multimediaexpo.cz
 Andrej Babiš (* 2. září 1954, Bratislava) je český podnikatel a politik slovenského původu, zakladatel koncernu Agrofert a předseda hnutí ANO 2011, zastávající od října 2013 funkci poslance Parlamentu České republiky. Mezi roky 2014–2017 působil jako první místopředseda vlády České republiky a ministr financí v kabinetu Bohuslava Sobotky, který jej navrhl odvolat pro nedostatečné vysvětlení majetkových poměrů.[1] Ve svých rukou koncentroval značnou ekonomickou, politickou a mediální moc, a bývá proto někdy označován za oligarchu.[pozn 1]
 Díky postavení svého otce část dětství a mládí strávil ve Francii a ve Švýcarsku. Po studiích na bratislavské VŠE začal pracovat v podniku zahraničního obchodu. V roce 1980 se stal členem Komunistické strany Československa (KSČ), v témže roce ho Státní bezpečnost (StB) začala evidovat jako svého důvěrníka, a od roku 1982 údajně jako agenta s krycím jménem „Bureš“. Babiš jakoukoli spolupráci s StB rezolutně popírá.[3] Historici slovenského ÚPN dokumenty dokládající spolupráci považují za věrohodné a jejich případnou vykonstruovanost považují za málo pravděpodobnou.[4] Soudní spor Babiše s ÚPN stále pokračuje. Ústavní soud Slovenské republiky v říjnu 2017 svým nálezem z důvodu procesních vad (nezbavení mlčenlivosti bývalých členů StB a chybně žalovaného Ústavu paměti národa)[5][6] zrušil rozsudky nižších soudů o neoprávněnosti evidence Babiše ve svazcích StB a vrátil kauzu k novému projednání Krajskému soudu v Bratislavě.[7]
 V roce 1985 byl Babiš vyslán jako zahraniční delegát do Maroka, kde strávil šest let. Po rozpadu československé federace pobýval v Praze, kde založil Agrofert jako dceřinou firmu slovenského Petrimexu, kde předtím pracoval.[8] V květnu 1995 Agrofert za nejasných a kontroverzních okolností převzal prostřednictvím nedlouho před tím založené švýcarské společnosti O.F.I.[8] Z Agrofertu se za Babišova vedení postupně stal významný agrochemický holding, do něhož patří kolem 250 firem; od června 2013 je součástí holdingu i mediální dům MAFRA vydávající mimo jiné celostátní deníky Mladá fronta DNES a Lidové noviny. Babiš celý Agrofert vlastnil až do 3. února 2017, kdy všechny své firmy převedl do svěřenského fondu.[9] Celé Babišovo jmění bylo v říjnu 2017 odhadováno na 4,1 miliardy dolarů (564. nejbohatší člověk světa),[10] díky čemuž je považován za druhého nejbohatšího českého občana.[11]
 Koncem roku 2011 založil občanskou iniciativu nazvanou Akce nespokojených občanů, z níž později vzniklo politické hnutí ANO 2011, po volbách v roce 2017 nejvýznamnější politická síla v České republice se 78 mandáty. Podle průzkumu agentury STEM byl k lednu 2017 nejpopulárnějším politikem v Parlamentu České republiky.[12]
 1.2 Dětství a mládí
 1.4 Začátek pracovní kariéry
 1.5 Zahraničním delegátem v Maroku
 1.6 Soukromý život
 2 Evidence Státní bezpečností
 3.1 Agrofert
 3.1.1 Biopaliva
 3.2 SynBiol
 3.3 Svěřenské fondy
 4.1 Hnutí ANO 2011
 4.2 Místopředseda vlády a ministr financí
 4.3 Kritika Babišova politického působení
 4.3.1 Spor s Echo24
 4.3.2 Zelená perla 2013
 4.3.3 Čapí hnízdo
 4.3.4 Spolupráce s ÚOOZ
 4.3.5 Výroky o táboře v Letech
 4.3.6 Demonstrace za Babišovo odstoupení z vlády
 4.3.7 Ovlivňování Finanční správy
 4.4 Volby do Poslanecké sněmovny 2017
 5.1 Korunové dluhopisy
 5.2 Společnost IMOBA
 5.3 Analytická zpráva z roku 2005
 6 Ovlivňování médií
 7 Politické postoje
 Rodina Andreje Babiše z otcovy strany pochází ze západního Slovenska;[13]


text:
rodina matky přišla na Slovensko po druhé světové válce z Podkarpatské Rusi.[14]
 Otec Ing. Štefan Babiš (1922–2002) vystudoval Vysokou školu ekonomickou v Bratislavě a většinu života pracoval jako vedoucí pracovník zahraničního obchodu.[15] Na začátku 50. let vstoupil do Komunistické strany a vůči režimu držel konformní postoj.[16] V roce 1957 byl vyslán jako zahraniční delegát do Etiopie, po necelém roce se i s rodinou přesunul na čtyři roky do Paříže.[17] V roce 1962 byl vyloučen z Komunistické strany a nějakou dobu pracoval mimo svůj obor.[17] V polovině 60. let se k oboru vrátil a pracoval jako odborný asistent na katedře zahraničního obchodu bratislavské VŠE.[17] V době normalizace se mu podařila politická rehabilitace, bylo mu navráceno členství ve straně a následně se plně držel režimem vytyčené linie.[18] V letech 1969–1975 působil jako obchodní přidělenec ve Stále misi ČSSR u OSN v Ženevě.[18] Po návratu ze Švýcarska se stal ředitelem odštěpného závodu PZO Polytechna v Bratislavě; na této pozici zůstal až do svého odchodu do důchodu.[19] V 80. letech jej několikrát prověřovala ekonomická rozvědka pro podezření z hospodářské kriminality, před trestním stíháním jej uchránila prezidentská amnestie z května 1985.[20]
 Andrej Babiš o svém otci uvedl, že „nikdy nebyl žádný komunistický prominent“.[21] Nezastával vysoké funkce v komunistické straně, nicméně působil ve funkcích, k nimž potřeboval schválení stranickými orgány, tedy byl součástí tehdejší nomenklatury.[22] Sám Andrej Babiš proto někdy bývá vzhledem ke svému původu charakterizován jako „protekční dítko režimu“, „nomenklaturní dítě“, „příslušník privilegované vrstvy“ apod.[23]
 Matka Andreje Babiše, Adriana Babišová rozená Scheibnerová (1927–2008), také vystudovala bratislavskou VŠE, manželova vytíženost a pracovní pobyty v zahraničí ji však pasovaly do skromnější role. Pracovala jako tajemnice ve vědeckých institucích, po návratu ze Švýcarska byla tajemnicí Ústavu marxismu-leninismu na Univerzitě Komenského v Bratislavě. Aktivně se angažovala mezi komunisty, byla ve Straně, působila také v různých komisích ustavených komunistickou stranou či v lidových soudech.[24]
 Vzhledem k zahraničnímu působení svého otce žil Andrej Babiš od roku 1958, tedy v útlém věku, po dobu čtyř let v Paříži.[17] V Paříži také nastoupil do první třídy na základní škole při československém velvyslanectví.[17] Po návratu do Československa chodil do základní školy v bratislavské čtvrti Nové Mesto.[17] Jeho matka ho v devíti letech nechala zapsat do tenisové školy na kurtech bratislavského Slovanu, kde také při turnajích sbíral míčky a získával své první výdělky.[25] Později přidal volejbal, s nímž slavil úspěchy na střední škole.[17]
 Po přesunu do Švýcarska začal v září 1969 chodit na gymnázium Collège Rousseau; ve volném čase hrál volejbal v klubu Servette Ženeva, se kterým se dostal až do finále juniorské ligy.[18] Na švýcarském gymnáziu Babiš nakonec vychodil pouze jeden ročník, protože posléze onemocněl trombocytopenií a rok strávil v nemocnici. V ní si podle vlastního podání poležel zhruba rok a během té doby se velmi zdokonalil ve francouzštině.[18]
 Po návratu do Československa bydlel Babiš u babičky v Bratislavě a chodil na gymnázium ve čtvrti Ružinov, což byla poměrně elitní střední škola s rozšířeným vyučováním cizích jazyků.[26] Většina studentů z jeho třídy se znala už ze základní školy, ale nováček do ustáleného kolektivu rychle

type: other


text:
zapadl.[26] Bodoval prý hlavně dobrými výkony v meziškolních utkáních ve volejbalu a basketbalu a pomohly mu také občasné dovozy gramofonových desek rockových skupin a moderního oblečení, ke kterým se dostával přes rodiče.[27] Nicméně v této době „lehce přidrzlý čahoun s polodlouhými vlasy“[26] též chodil za školu a psal si omluvenky s napodobeninou babiččina podpisu, přičemž si ředitel školy všiml, že podpisy se různí a Babišovi hrozilo vyloučení ze školy.[28] „Bylo to tehdy hodně náročné, dostal jsem snad trojku z chování,“ tvrdil po čtyřiceti letech.[28] Na gymnáziu se také setkal se svou budoucí manželkou Beatou Adamovičovou, nicméně jejich vztah se prý rozvinul až později, když už každý studoval jinde.[28]
 Maturoval v červnu 1974 ze slovenštiny, ruštiny, francouzštiny a matematiky.[28]
 Po maturitě byl Babiš přijat na Obchodní fakultu Vysoké školy ekonomické (VŠE) v Bratislavě, na jejímž vzniku se v polovině 60. let spolupodílel jeho otec.[28] Sám Babiš pro tuto školu velké uznání neměl, připadala mu natolik nenáročná, že se prý nudil.[28] V září 2013 v předvolebním videorozhovoru hnutí ANO řekl: „Byla to lehká škola. Učili nás o dva roky starší kolegové. Říkalo se, že koho nesrazila tramvaj, udělal ekonomku.“[28] Nicméně některé předměty, například statistiku nebo účetnictví, udělal až na další pokus.[29] Během studia se věnoval práci v mezinárodní organizaci studentů AIESEC, jejíž pobočku na VŠE několik let vedl.[30] Podle ekonoma Karla Kříže z této pozice spolurozhodoval, který ze studentů vycestuje ven.[31] Sám díky tomu vycestoval na brigády ve francouzském Lille a Dijonu a v belgické Kredietbank.[30] Vysokou školu ukončil s červeným diplomem.[30] Podle Perglera bylo pro Babiše období studia na VŠE zlomové pro jeho kariérní start.[30] „Už to nebyl ten lehkovážný floutek jako na gymnáziu, ale ambiciózní svazák, který směřuje za svým cílem – stát se podle otcova vzoru zahraničním delegátem, dostat se do ciziny a hodně vydělávat.“[30]
 Začátek pracovní kariéry
 Andrej Babiš na rozdíl od většiny mužských absolventů nestrávil po vysoké škole ze zdravotních důvodů rok na vojně.[32] Po promoci tak na podzim 1978 nastoupil do podniku zahraničního obchodu (PZO) Chemapol Bratislava (který se krátce po Babišově nástupu přejmenoval na Petrimex).[32]
 První týdny v Petrimexu byly pro Babiše údajně rozčarováním, po měsíci prý dal výpověď.[33] Nicméně vedení se nad ním slitovalo a přeřadilo ho do skupiny, kde měl na starosti kontrolu dováženého čpavku, síry a dalších surovin.[33] Po nějakém čase byl přesunut do 31. obchodní skupiny, která měla na starosti plasty a zpočátku také pomocné gumárenské přípravky.[33] V této skupině začal jeho rychlý kariérní růst.[33] Prošel funkcemi samostatného referenta, vedoucího referátu a už na začátku 80. let dosáhl na funkci zástupce ředitele této obchodní skupiny.[33] V kariérním růstu Babišovi pomáhala jeho píle, ale také i politická angažovanost.[33] V podniku vedl základní organizaci SSM a už v roce 1980 vstoupil do KSČ.[33] V této době Babiš začal spolupracovat s Antonem Rakickým, který se stal na dlouhou dobu jeho ochráncem (Rakický byl šéfem 32. obchodní skupiny, po roce 1989 se stal ředitelem celého Petrimexu, stál u vzniku Agrofertu).[33] Také se stal kádrovou rezervou na vycestování do zahraničí, přičemž díky jeho znalosti francouzštiny připadaly


text:
v úvahu severoafrické země obchodující s fosfáty.[34]
 Zahraničním delegátem v Maroku
 Vycestovat pracovně do zahraničí byl podle Babišova pozdějšího podání jeho dávný sen už během studia na vysoké škole.[34][30]
 Na podzim 1985 byl Babiš vyslán do marockého hlavního města Rabatu, aby se stal československým obchodním delegátem. V této pozici zastupoval více než desítku podniků zahraničního obchodu.[35] Zpravidla nakupoval marocké fosfáty a sjednával kontrakty na prodej československého zboží.[35] Podle pozdějšího popisu jednoho z jeho tehdejších kolegů se Babiš v Maroku „choval mimořádně profesionálně a nekomunisticky, jako západní diplomat, mluvil perfektně francouzsky, dobře se oblékal“.[35] Získané zkušenosti z obchodních jednání západního stylu byly pro jeho budoucnost velmi důležitou devizou.[35]
 Babiš měl v Maroku výrazně vyšší příjem než v Československu, navíc v cizí měně.[34] Jako delegát měl i diplomatický pas.[34] Žil ve čtvrti s ostrahou a život v subtropech (slunné počasí, blízkost moře) se mu velmi líbil.[36] Dokázal si též vybudovat rozvinutou síť obchodních známostí, mimo jiné díky sportovním úspěchům své dcery, která několikrát vyhrála mistrovství země v tenisu do dvanácti let.[37][pozn 2] Domů do Československa se prý Babiš nechtěl vrátit ani rok po sametové revoluci, navíc v Maroku dostal atraktivní nabídku vést obchody firmy, která vlastnila doly rasolu (severoafrického léčebného jílu) a vyráběla nepropustné obaly.[36] Nicméně jeho ochránce Anton Rakický se po revoluci stal ředitelem Petrimexu, měl s ním velké plány a k tomu potřeboval schopné obchodníky.[36] Obrátil se proto na Andreje Babiše a nabídl mu funkci ředitele 32. skupiny, kterou sám kdysi vedl.[36] Babiš nakonec souhlasil a tak se v roce 1991 on a jeho rodina přestěhovali zpátky do Bratislavy.[36]
 Andrej Babiš s partnerkou Monikou v roce 2015.
 Od 70. let byla Babišovou manželkou spolužačka z gymnázia a později lékařka Beata (Beatrice) roz. Adamovičová, mají spolu dceru Adrianu a syna Andreje. Manžel dcery Adriany Martin Bobek pracuje ve společnostech Agrofertu.[38][13] Od 90. let však Babiš žil s družkou Monikou (roz. Herodesovou), s níž má dvě děti, Vivien a Frederika. Monika si v roce 2013 změnila příjmení na Babišová.[39] Dne 29. července 2017 se Andrej s Monikou oženil.[40] Má o sedm let mladšího bratra, podnikatele Alexandra Babiše.
 V různých rozhovorech uvedl, že věří v Boha.[41][42]
 Podle dosud zveřejněných dokumentů pocházejících z archívu slovenského Ústavu paměti národa (ÚPN), byl Babiš od 12. listopadu 1980 evidován jako důvěrník Státní bezpečnosti (StB)[43] a 11. listopadu 1982 v bratislavské vinárně U obuvníka měl za přítomnosti kpt. Rastislava Mátraye a por. Júliuse Šumana podepsat vázací akt, čímž se údajně stal agentem StB s krycím jménem „Bureš“. Registrován byl u Oddělení kontrarozvědné ochrany československého zahraničního obchodu Odboru na ochranu ekonomiky Správy kontrarozvědky v Bratislavě (1. oddělení III. odboru XII. správy ZNB).[44] Toto oddělení mělo na starost sledování zastupitelských organizací zahraničního obchodu v Bratislavě, mezinárodní výstavy a veletrhy v Bratislavě a monitorování činnosti zahraničních rozvědek v československém zahraničním obchodě.[45] Dochované listiny přitom naznačují, že Babiš se Státní bezpečností vědomě spolupracoval již jako důvěrník.[44] Agentem StB byl Babiš údajně do roku 1985, kdy jej PZO Petrimex vyslal dlouhodobě do Maroka; s příslušníky StB se prý za uvedené období setkal celkem


text:
sedmnáctkrát. Krycí jméno „Bureš“ figuruje nejméně ve dvou dalších svazcích StB – jednak ve spisu „Oko“, kde je „Bureš“ nejméně dvakrát zmíněn jako autor hlášení určených pro tuto organizaci, a jednak ve spisu „Voják“, v němž figuruje jako opakovaný návštěvník konspiračního bytu.
 Podle mluvčího Agrofertu Karla Hanzelky bylo důvodem schůzek to, že Babiš odmítal dovážet nebezpečné fosfáty ze Sýrie.[46] Sám Babiš jakoukoli spolupráci s StB rezolutně popřel.[3][46] Obvinění ze spolupráce StB považoval za předvolební boj,[47] a zažaloval slovenský Ústav paměti národa.[46] Věřil, že soud vyhraje podobně, jako jej vyhrála herečka Jiřina Bohdalová, která také byla vedena ve spisech StB.[48]
 Ústav paměti národa v roce 2011 upozornil, že pravdivost archivovaných dokumentů nijak neověřuje.[49] V roce 2013 ale ředitel ústavu Ondrej Krajňák prohlásil, že „obecně existuje jen malá pravděpodobnost, že by evidence byly vykonstruované, když nezávisle na sobě existovaly ve třech svazcích.“[3] Také podle Radka Schovánka z českého Ústavu pro studium totalitních režimů je prakticky vyloučeno, že by byly zachované dokumenty Ústavu paměti národa padělkem.[47]
 Dne 26. června 2014 Okresní soud Bratislava I nepravomocně rozhodl, že je Andrej Babiš ve svazcích StB evidován neoprávněně. Soudkyně v odůvodnění rozhodnutí uvedla: „Soud neměl za prokázané, že navrhovatel vědomě spolupracoval se Státní bezpečností a že byl jejím agentem“. Slovenský Ústav paměti národa se proti rozhodnutí odvolal.[50][51] Odvolací soud původní rozsudek potvrdil.[52] ÚPN proti tomuto rozhodnutí podal v listopadu 2015 dovolání k slovenskému Nejvyššímu soudu, neboť se domníval, že rozhodnutí nižších instancí bylo založeno na nezákonných důkazech.[53] Nejvyšší soud Slovenské republiky ovšem jako poslední soudní instance v květnu 2017 rozhodl v neprospěch ÚPN. Podle jeho rozsudku je Babiš ve svazcích StB evidován neoprávněně.[54] ÚPN následně podal proti rozhodnutí stížnost k slovenskému Ústavnímu soudu,[55] který 12. října 2017 předchozí rozhodnutí soudů zrušil vzhledem k procesním vadám a vrátil případ krajskému soudu v Bratislavě. Napadeno bylo to, že žalovanou stranou ve sporech o evidenci osob StB neměl být Ústav paměti národa, jak dovozovaly slovenské obecné soudy[56] i nezbavení mlčenlivosti tří bývalých členů StB, z čehož plynula nezákonnost výpovědí. V ústním komentáři nálezu také zaznělo, že příslušníci StB byli v této věci nedůvěryhodní, když svou činností spoluprosazovali komunistický režim. Jejich důvěryhodnost obecné soudy dostatečně nezkoumaly a ve svých rozhodnutích dostatečně nezdůvodnily, na základě čeho by měly být jejich výpovědi považovány za důvěryhodné.[6][5][57]
 Centrála Agrofertu, Praha-Chodov
 V roce 1992, když bylo jasné, že se Václav Klaus a Vladimír Mečiar domluvili na rozdělení Československa, navrhl Babiš zřízení kanceláře Petrimexu v Praze. 25. ledna 1993 z této kanceláře vznikl samostatný podnik AGROFERT, spol. s r.o.[58] Začátkem roku 1995 pak došlo k navýšení základního kapitálu Agrofertu, po kterém se majoritním vlastníkem stala ve Švýcarsku registrovaná společnost O.F.I.[59]
 V současnosti je Agrofert akciovou společností a největším českým zemědělským, potravinářským a chemickým holdingem. Holdingová společnost ovládá více než 230 právně samostatných společností,[60] zejména v České republice a na Slovensku, jejich konsolidované tržby dosáhly v roce 2012 téměř 132,5 miliard Kč. Společnost patří mezi největší firmy v České republice, zde vlastní nebo má v nájmu 57 tisíc hektarů zemědělské půdy (0,7 procenta území České republiky nebo


text:
1,6 procenta veškeré zemědělské půdy).[61] Společnost vlastní a řídí Andrej Babiš.[62] Do portfolia Agrofertu patří kromě chemické výroby, potravinářských podniků a zemědělské výroby také vydavatelská firma AGF Media a. s., od června 2013 také Agrofert vlastní velký mediální koncern MAFRA a. s., který v roce 2013 vydává dva celostátní tištěné deníky (Lidové noviny a Mladou frontu DNES), regionální deník Metro, provozuje tři televizní stanice, dvě rozhlasové stanice, zpravodajské servery Lidovky.cz, iDNES.cz a Česká pozice[63] a vlastní také virtuálního mobilního operátora Mobil.cz.[64]
 Agrofert má pobočku na Slovensku. Zahrnuje také společnosti v Maďarsku, Polsku, Nizozemsku a Německu. V posledně jmenované zemi je to mimo jiné velký chemický závod SKW Piesteritz ve městě Lutherstadt Wittenberg ve spolkové zemi Sasko-Anhaltsko, který je největším producentem umělých hnojiv v Německu. Od února 2013 je součástí koncernu také velkopekárna Lieken,[10][65] která má šest výroben (původně dvanáct) a sídlí zatím ve městě Weissenfels. Po kolaudaci nového provozu a administrativní budovy ve Wittenbergu bude zde i tato společnost mít svou centrálu. Babiš učinil závazek, že do konce roku 2017 proinvestuje ve Wittenbergu celkově 900 milionů eur.[66]
 V roce 2008 byl Andrej Babiš kritizován poté, co Česká televize zveřejnila záběry tajnou kamerou zachycující jeho schůzku s tehdejším šéfem antimonopolního úřadu Martinem Pecinou. Schůzka v autosalonu Mercedes Forum na pražském Chodově se konala v době, kdy antimonopolní úřad posuzoval rozšíření Babišova koncernu Agrofert o další společnosti. Podle Martina Peciny se s tímto podnikatelem setkával opakovaně a schůzka se konala v autosalonu proto, že v Praze neměl kancelář.[67][68]
 V roce 2010 pobíraly Babišem vlastněné firmy státní dotace ve výši 3 miliardy korun.[69] V roce 2014, v době, kdy byl Babiš ministrem financí, odpustilo ministerstvo Agrofertu daně ve výši 1,476 miliardy korun.[70]
 Polský lobbista Jacek Spyra v roce 2007 přesvědčoval Babiše, že se v Polsku chystá jeho stíhání za údajnou korupci při privatizaci Unipetrolu, a nabízel Babišovi, že za úplatek ve výši 10 milionů Kč dovede toto stíhání zastavit. Babiš obviněn nebyl a naopak byl Spyra za to, že požadoval po Babišovi peníze, odsouzen za podvod.[71][72]
 Babiš sám se proti označení „miliardář“ ohrazuje. Řekl, že jeho hlavním majetkem je 28 listinných akcií reprezentujících 100 % základního jmění Agrofertu. Dne 20. ledna 2014 odešel z vedení Agrofertu, před tím než se stal ministrem financí.[73]
 V roce 2010 schválila poslanecká sněmovna novelu Zákona o ochraně ovzduší, která v souladu s tendencemi v celé EU zvýšila povinný podíl biopaliv v benzínu a naftě. Babiš připustil, že zákon pomohl prolobbovat.[74] Podle ekonoma a politika Petra Macha díky přimíchávání biopaliv spotřebitelé doplácejí asi dvě koruny na litr pohonných hmot, ročně přibližně 15 miliard korun,[75] z čehož přibližně 10 miliard údajně připadne firmám patřícím Babišovi.[69] Podle Babiše biopaliva zdražují cenu nafty maximálně o 46 haléřů na litr, benzín prý díky biopalivům dokonce zlevnil.[76] Kvůli biopalivům se Andrej Babiš dostal na půdě parlamentu ČR v roce 2015 do sporu s Miroslavem Kalouskem, který ho obviňuje ze střetu zájmů[77] a upozornil, že ČR vydá o 5 miliard navíc na biopaliva a jedním z hlavních příjemců jsou právě Babišovy firmy.[78] V listopadu


text:
téhož roku Poslanecká sněmovna podporu schválila (zamítnutím Kalouskova pozměňovacího návrhu).[79][80]
 V roce 2008 se stal jediným akcionářem společnosti SynBiol, a.s.[81] V roce 2012 byla společnost neaktivní s aktivy ve výši 1,9 mil. Kč tvořenými hotovostí na účtech.[82] V roce 2013 měla již aktiva ve výši 24 mil. Kč, když se stala společníkem s podílem 87,75% ve společnosti Hartenberg Holding, s.r.o. a vlastníkem půjčky ve výši 22 mil. Kč společnosti Hartenberg Holding.[83][84] Dalšími společníky v Hartenberg Holding jsou (přímo či nepřímo) Jozef Janov, bývalý partner Penta Investments, a Libor Němeček, šéf investic Agrofertu.[85][84] Společnost Hartenberg Holding se označuje jako investiční fond[86] (není však investičním fondem podle zákona o investičních společnostech a fondech) a investuje převážně v oblasti zdravotnictví.[87]
 K 1. lednu 2014 došlo k rozdělení společnosti Agrofert, a.s. odštěpením a společnost SynBiol se stala nástupnickou společností odštěpené části. Odštěpeným majetkem jsou převážné podíly ve společnostech, které vlastní nemovitosti, mj. Farma Čapí hnízdo, a.s. či Anděl Media Centrum, s.r.o. (vlastník sídla skupiny MAFRA). V roce 2014 tak již SynBiol měl konsolidovaná aktiva ve výši 11,7 mld. Kč a konsolidované tržby ve výši 888 mil. Kč.[88][89] Do SynBiolu také patří francouzská společnost Exorep, provozovatel restaurace Paloma v Mougins, oceněné prestižní michelinskou hvězdou.[88][90]
 V roce 2016 byla i přes prezidentské veto schválena změna (14/2017 Sb.) do zákona o střetu zájmů (159/2006 Sb.) přezdívaná též Lex Babiš, která vládním činitelům zakazuje vlastnictví médií a přijímání státních dotací prostřednictvím jejich firem.[91] V roce 2017 Babiš převedl veškerý majetek Agrofertu a společnosti SynBiol do dvou svěřenských fondů[92] a jako správce fondů určil předsedu představenstva Agrofertu Zbyňka Průšu, právníka Alexeje Bílka a tehdejší partnerku, dnes manželku, Moniku Babišovou.[93]
 Andrej Babiš při rozdávání rybí polévky na Štědrý den roku 2014 na Staroměstském náměstí v Praze
 V listopadu 2011 založil občanskou iniciativu nazvanou Akce nespokojených občanů a nevyloučil, že by z ní mohlo vzniknout politické hnutí. Jako politické hnutí bylo ANO 2011 registrováno 11. května 2012.[94][95] V srpnu 2012 se stal prvním předsedou hnutí, když v tajné volbě získal 73 ze 76 hlasů.[96] Se svým hnutím chce bojovat proti korupci a za nižší daně. Sám státu na daních odvádí 23 milionů korun ročně, jeho holding zhruba 800 milionů korun ročně.
 Na svou činnost obdrželo hnutí ANO 2011 od Babiše z jeho vlastních prostředků za rok 2011 okolo 25 milionů korun.[97] V krajských volbách konaných roku 2012 finančně podpořil uskupení Východočeši, Mimo Jiné a zlínské M. O. R. (Hnutí za Morální Očistu Radnice). Skrze jejich kandidátky potvrdil kandidaturu sedmi členů ANO 2011.[96]
 Ve volbách do Poslanecké sněmovny PČR v roce 2013 kandidoval v Hlavním městě Praze jako lídr hnutí ANO 2011.[98] ANO 2011 dosáhlo v těchto volbách značný úspěch, když obsadilo druhé místo za ČSSD se ziskem 18,65 % hlasů. Sám Babiš byl 26. října 2013 zvolen poslancem Parlamentu České republiky. Během předvolební kampaně byl Babiš funkcionáři politické strany TOP 09 Miroslavem Kalouskem a Markem Ženíškem označen za „komunistického udavače“. Babiš reagoval podáním trestního oznámení pro pomluvu.[99]
 V lednu 2014 se stal kandidátem hnutí ANO 2011 na post vicepremiéra a ministra


text:
financí ve vládě Bohuslava Sobotky.[100] Dne 29. ledna 2014 byl do obou funkcí jmenován.[101] Navrhoval splacení části státního dluhu z 350 miliard korun, které údajně leží bez užitku na účtech České národní banky (ČNB). Podle představitelů banky jde o nesmysl a banka žádné volné prostředky nemá.[102] Jako ministr financí doporučil lidem, kteří by chtěli podnikat, aby si nejprve zkusili zaměstnanecký poměr.[103][104]
 V listopadu 2014 popřel spekulace, že by chtěl v budoucnosti kandidovat na prezidenta České republiky.[105][106] Připustil, že by se v budoucnosti mohl stát předsedou české vlády.[106]
 Od roku 2012 psal svůj blog na serveru IDNES.cz. Poté, co se stal ministrem české vlády, přispívání na blog ukončil.[107]
 Na III. sněmu hnutí ANO 2011 obhájil v únoru 2015 post předsedy hnutí. Od delegátů dostal v tajné volbě všech 186 hlasů.[108] Bývalý prezident Václav Klaus na jaře 2015 označil propojení politiky a byznysu Andrejem Babišem za nebezpečné a vývoj české politiky poté, co se Babišovo ANO 2011 stalo jednou z nejsilnějších stran, za „hrůzostrašný“.[109]
 Babiš a rakouský ministr zahraničí Sebastian Kurz na Evropském fóru ve Wachau, 13. června 2015
 V roce 2015 jako ministr financí prosazoval zavedení elektronické evidence tržeb (EET) a prohlásil, že nebude-li zavedena, bude nutné zvýšit daně.[110] Plán na zavedení EET se dočkal kritiky od opozičních poslanců.[111]
 V červnu 2016 prohlásil, že odejde z politiky, pokud hnutí ANO po následujících volbách skončí v opozici.[112] V senátních volbách na podzim 2016 získalo ANO 2011 pouze tři senátorská křesla,[113] což bylo považováno za prohru.[114] Babiš poté prohlásil, že Senát je de facto zbytečný, a nebránil by jeho zrušení.[115]
 Dne 25. února 2017 byl již po čtvrté zvolen předsedou hnutí ANO 2011. Na IV. celostátním sněmu hnutí v Praze získal 195 hlasů od 206 delegátů, kteří odevzdali volební lístek (tj. 95 %).[116]
 Dne 5. května 2017 podal premiér Sobotka návrh na Babišovo odvolání z vlády do rukou Miloše Zemana. Jako důvod udal skandály neodvádění daní a úkolování novinářů v médiích.[117] Prezident republiky tak učinil 24. května téhož roku. Ve funkci místopředsedy vlády jej vystřídal ministr životního prostředí Richard Brabec a v úřadu ministra financí pak nahradil další spolustraník a předseda sněmovního hospodářského výboru Ivan Pilný.[118]
 Ve volbách do Poslanecké sněmovny PČR v roce 2017 byl lídrem hnutí ANO 2011 ve Středočeském kraji.[119] Získal 48 645 preferenčních hlasů a obhájil mandát poslance.[120]
 Kritika Babišova politického působení
 V červnu 2013 koupila Babišova skupina Agrofert mediální skupinu MAFRA, pod kterou patří i celostátní deník Lidové noviny.[64] Z Lidových novin poté odešlo několik redaktorů včetně šéfredaktora Dalibora Balšínka.[121] Balšínek s některými bývalými redaktory pak založili zpravodajský server Echo24[122] a vytkli si za cíl „být protiváhou oligarchizovaným českým médiím“.[123]
 Dne 22. března 2014 server Echo24 zveřejnil rozhovor redaktora Daniela Kaisera s Helenou Válkovou, ministryní spravedlnosti za ANO 2011. Rozhovor se týkal mimo jiné Babišova zbohatnutí, jeho údajné spolupráce se Státní bezpečností a možného ovlivňování obsahu novin ve prospěch ANO 2011. Dalším tématem rozhovoru bylo postavení Čechů za Protektorátu.[124] Podle Babišova následného vyjádření byl rozhovor tendeční, provokativní a vedený za účelem ministryni poškodit.[125] Echo24 označil za projekt, který


text:
byl vytvořen za účelem napadat jeho samotného a jeho hnutí, a redaktory Echo24 za „tuneláře, kteří vytunelovali Lidové noviny, udělali tam 50 milionů ztrátu a fandili ODS.“[125] Za celou věcí měli podle něj stát místopředseda TOP 09 a bývalý ministr financí Miroslav Kalousek a ředitel ČEZ Martin Roman. Babiš dále prohlásil: „Doufám, že váš bílý kůň, ten Klenor, má dostatečně velké majetkové přiznání, aby prokázal potom ty vaše náklady.“[125] Podle některých autorů, například Adama Drdy z Revolver Revue,[126] Jiřího X. Doležala z Reflexu,[127] bývalého politika Miroslava Macka[128] nebo serveru Mediaguru[129] tím z pozice ministra financí pohrozil investorovi deníku Janu Klenorovi finanční kontrolou. Podle Drdy tím navíc vyhrožoval potenciálním konkurentům svých periodik.[126] Šéfredaktor Balšínek všechna Babišova nařčení odmítl.[130] Babiš se později za svá slova omluvil s tím, že nemá a nikdy neměl v úmyslu prověřovat hospodaření zpravodajského serveru.[131] Dále uvedl, že má problém si zvyknout na to, že jako politik nemůže říkat, co si doopravdy myslí.[131]
 Počátkem května 2014 v redakci Echo24 skutečně proběhla kontrola z finančního úřadu.[132] Podle redakce nebyly při kontrole nalezeny žádné nesrovnalosti.[133]
 V roce 2014 obdržel anticenu Zelená perla 2013 za svůj výrok: „My se jednou asi z té demokracie poděláme, všichni. Jak jinak totiž vysvětlit to, že se tu k dálnici vyjadřuje i jezevec, ekologický terorista a taky každý starosta chce mít výjezd.“[134]
 V březnu 2016 oslabilo důvěryhodnost Andreje Babiše několik protichůdných vyjádření kolem využití evropské dotace na výstavbu areálu Čapí hnízdo.[135] Podstatou „kauzy Čapí hnízdo“ je podezření na účelové čerpání dotace Evropské unie určené pouze pro malé nebo středně velké firmy, když podle kritiků koncern Agrofert formálně převedl v roce 2008 společnost Čapí hnízdo na jiného majitele krytého listinnými akciemi na majitele, protože Agrofert by dotaci ve výši 50 mil. korun nezískal.[136]
 V roce 2006 se majitelem původního areálu lihovaru stala společnost IMOBA z holdingu Agrofert. V roce 2007 se společnost s ručením omezeným ZZN AGRO Pelhřimov z holdingu Agrofert transformovala na stejnojmennou akciovou společnost s anonymními akciemi na majitele a v roce 2008 se přejmenovala na Farmu Čapí hnízdo a získala dotaci od ROP Střední Čechy.[137] V roce 2014 byly zákonem zakázány anonymní akcie a Čapí hnízdo se stalo součástí společnosti IMOBA.[138]
 Již v září roku 2010 o sporném udělení evropské dotace informoval týdeník Ekonom.[137] V roce 2015 při natáčení dokumentu Matrix AB Babiš nevědomky na kameru prohlásil, že „Je to ten nejlepší projekt, jaký jsem kdy vymyslel.“[139] V listopadu téhož roku policie ČR obdržela trestní oznámení.[140] Na dotazy ohledně vyšetřování reagoval Babiš v březnu 2016 prohlášením, že je vše v pořádku, neboť „Dotace pro farmu Čapí hnízdo byla v minulosti opakovaně kontrolována úřady bez jakéhokoli nálezu.“[141] Server Neovlivni.cz však obratem reagoval zjištěním, že auditoři ROP Střední Čechy již v roce 2011 označili poskytnutí dotace za nezpůsobilý výdaj. Audit KPMG pro Ministerstvo financí dospěl ke stejnému závěru. Byla vyměřena pokuta 3.6 milionu korun, která včetně penále činila částku přes 6 miliónů korun. Ta byla Regionální radou regionu soudržnosti Střední Čechy (orgán ROP Střední Čechy) v únoru 2012 z 99% částky odpuštěna a firma tak


text:
musela zaplatit pokutu jen 37 tisíc korun plus penále.
 Ohledně nejasností [142]o vlastnictví Babiš ještě 9. března 2016 tvrdil, že o tom nic neví a řekl: „Není to moje. Je to nějaký firmy, která patří do holdingu.“[143] Na mimořádné schůzi Poslanecké sněmovny svolané za účelem vysvětlení pochybností o vlastnických poměrech ohledně Čapího hnízda, konané 23. března 2016 Andrej Babiš nakonec uvedl, že majiteli akcií byli jeho dospělé děti Adriana a Andrej a bratr partnerky Moniky Martin Herodes.[144][13] 10. srpna 2017 obdržela Poslanecká sněmovna žádost Policie ČR o vydání Andreje Babiše (a Jaroslava Faltýnka) k trestnímu stíhání na základě výše zmíněného trestního oznámení v souvislosti s podezřením z trestných činů dotačního podvodu (§ 212 trestního zákoníku) a poškození finančních zájmů Evropské unie (§ 260 trestního zákoníku) ve „zločinném spolčení“ (§ 89 odst. 17 dřívějšího trestního zákona), kdy podle obvinění dotaci určenou malým a středně velkým firmám, čerpal koncern Agrofert skrze nastrčenou malou firmu, čímž měla vzniknout škoda 49 997 443,36 Kč.[145][146] Mandátový a imunitní výbor vydání obou poslanců doporučil 30. srpna 2017[147] a Poslanecká sněmovna hlasovala 6. září 2017 pro jejich vydání k trestnímu stíhání,[148] které Policie ČR zahájila oznámením státnímu zástupci na konci září 2017.[149] Babiš i Faltýnek si obvinění dle svých slov převzali na začátku října 2017 a podali proti obvinění stížnost.[150]
 Trestní stíhání Babiše a Faltýnka bylo po volbách do Poslanecké sněmovny v roce 2017 přerušeno, neboť oba opět získali poslaneckou imunitu.[151]
 Ohledně využití areálu Čapího hnízda Andrej Babiš ve sněmovně tvrdil, že vzniklo jako projekt s cílem „vybudovat multifunkční kongresový areál sloužící veřejnosti v rámci cestovního ruchu“ a i nadále je provozován pro veřejnost.[152] V říjnu 2017 to zpochybnily dokumenty z března 2010 zveřejněné skupinou Šuman ohledně půjček banky HSBC firmě Farma Čapí hnízdo a.s. ve výši 350 miliónů korun s povoleným přečerpáním 25 miliónů korun s obdobím čerpání na konci roku 2014. Z dokumentů mimo jiné vyplývá, že banka považuje farmu Čapí hnízdo za majetek Andreje Babiše s účelem konferenčního centra Agrofertu, které nemá být závislé na turismu.[153]
 Udělení dotace bylo od roku 2016 také vyšetřováno Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), přestože to Babiš novinářům popíral, jelikož prý žádná jeho firma kontaktovaná nebyla.[154] OLAF očekával, že vyšetřování této kauzy uzavře do konce roku 2017.[155]
 Podle investigativního novináře Janka Kroupy se stal Babiš v roce 2006 informátorem Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu (ÚOOZ).[156][72] Původně Babiše útvar sledoval kvůli podezření, že by mohl být zapleten do vraždy Františka Mrázka, důležité postavy českého podsvětí, toto podezření se ale nepotvrdilo.[156] Babiš poté nabízel jednomu z detektivů buď peníze, nebo kariérní růst, nakonec se stal jeho informátorem.[156] V roce 2016 protestoval proti reorganizaci policejních útvarů, v rámci které byl ÚOOZ sloučen s Útvarem odhalování korupce a finanční kriminality do Národní centrály proti organizovanému zločinu.[157]
 Výroky o táboře v Letech
 Počátkem září 2016 vzbudily pozornost a kritiku Babišovy výroky o romském koncentračním táboře v Letech. Podle jeho vyjádření při návštěvě Varnsdorfu novináři o táboru lžou, nešlo o koncentrační, nýbrž pracovní tábor. Dále to spojil s otázkou (ne)pracujících Romů: „Byly doby,


text:
kdy všichni Romové pracovali. To, co píší v novinách, ti blbečci, že tábor v Letech byl koncentrák, to je lež, byl to pracovní tábor. Kdo nepracoval, šup a byl tam.“[158] Po ostré kritice jiných vrcholných politiků zprvu uvedl, že jen citoval slova svého známého a že byl výrok vytržený z kontextu, později se za výrok omluvil.[159][160] Dodatečně oznámil, že na pietní místo v Letech osobně zavítá a sežene peníze na výkup vepřína a výstavbu památníku.[161] Návštěvu podnikl spolu s ministrem kultury Danielem Hermanem a ministrem spravedlnosti Robertem Pelikánem v úterý 6. září.[162]
 Demonstrace za Babišovo odstoupení z vlády
 Dne 10. května 2017 se na náměstích sedmi krajských měst České republiky konaly demonstrace za Babišovo a Zemanovo odstoupení z vládních funkcí. Důvodem byly Babišovy "oligarchické manýry" a Zemanovo "nepojmenovatelné chování".[163] V Praze demonstranti zaplnili horní půlku Václavského náměstí. Podle odhadů organizátorů přišlo 20 000 až 30 000 protestujících, podle Českého rozhlasu jich však bylo výrazně méně, odhadem 8 300.[164] Podle telefonní společnosti T-Mobile bylo demonstrujících odhadem kolem 19 000.[165] V Brně protestovalo zhruba 4 000 lidí, v Českých Budějovicích, Liberci, Plzni, Olomouci a Zlíně to byly stovky lidí.[163] Sám Babiš počet demonstrujících bagatelizoval slovy: „Z mého pohledu to nebyla až taková velká masa, to co bylo na Václaváku, tak to mám tolik lajků k jednomu výroku ve sněmovně na Facebooku“.[164]
 Ovlivňování Finanční správy
 Ze sestříhaného záznamu odposlechu Babiše, který publikovala na webu Skupina Julius Šuman dne 27. srpna 2017, novináři několika deníků dovozují, že Babišovy výrazy „...jedeme po nich“ a „...ty naši klekli na tu FAU Přerov, takže to je v insolvenci, obstavený účty, vagóny.“ v podstatě mohou znamenat, že Andrej Babiš jako ministr financí cíleně ovlivnil Finanční správu tak, aby pomocí zajišťovacích příkazů DPH de facto zlikvidovala firmu FAU Přerov. Krajský soud v Ostravě označil právní výklad finanční správy za absurdní a rozhodl, že Finanční správa postupovala nezákonným způsobem. Posléze se vyjádřili majitelé firmy FAU, že budou po státu žádat náhradu škody.[166] Tisková mluvčí Finanční správy Gabriela Štěpanyová naznačené souvislosti odmítla, stejně tak mluvčí Agrofertu Karel Hanzelka odmítl jakoukoliv spojitost holdingu s firmou FAU.[167] Hospodářské noviny však uvedly, že Agrofert měl o sklad, v němž se také přimíchávala biopaliva do nafty a benzinu, zájem, ale firma FAU ho nechtěla prodat.[168] Bohuslav Sobotka z pozice premiéra požádal o prošetření případu Ministerstvo financí, které obratem poukázalo na již probíhající řešení dvou kasačních stížností spjatých s případem u Nejvyššího spráního soudu.[169] Podle Sabiny Slonkové odposlech také svědčí o tom, že Andrej Babiš měl informace z daňového řízení, které je neveřejné a probíhá výhradně mezi daňovým subjektem a finančním úřadem.[170] Na popud ministra vnitra Milana Chovance se případem zabývá policie.[171] Podle ministra Jurečky by měla policie vyšetřit, zda jsou nahrávky pravé, nebo jde o sestříhané kousky zvukového záznamu.[172]
 Babiš odmítl, že by finanční a celní správu zneužíval a úkoloval. Finanční správa se vyjádřila, že pracuje samostatně na základě vlastní analytické činnosti, nikoliv na základě zadání.[169]
 Při volbách do Poslanecké sněmovny ve dnech 20.–21. října 2017 zvítězilo hnutí ANO 2011 a získalo 78 poslaneckých mandátů.


text:
Andrej Babiš jako stranický lídr kandidátky ve Středočeském kraji byl opět zvolen poslancem sněmovny, přičemž dostal 48 645 preferenčních hlasů, zdaleka nejvíce ze všech zvolených poslanců.
 V lednu 2017 vyšlo najevo, že Babišovy příjmy mohly být vyšší, než jaké přiznal v majetkovém přiznání, a možná se též dopustil krácení daně.[173][174] V kauze jde o to, že Babiš jako soukromá osoba koupil od Agrofertu (jehož je majoritním vlastníkem) korunové dluhopisy (každý v hodnotě 1 Kč) celkem za 1,5 miliardy Kč se zúročením 6 % p.a.,[175] z jejichž úroků se podle tehdejších právních předpisů nemusí platit daň, a Babiš tedy vydělává nezdanitelných 90 milionů korun ročně.[176]
 Pozorovatelé však podle Babišových daňových přiznání usuzují, že neměl na koupi oněch dluhopisů dostatečný vlastní kapitál, jelikož podle Babišova předchozího tvrzení dosáhly jeho čisté příjmy po zdanění v období od roku 1993 do roku 2013 pouze 1,11 miliardy Kč, a to bez zohlednění jeho soukromých nákladů. Babiš koupil přitom první část dluhopisů za 1,252 miliardy Kč v roce 2013.[177] Původ veškerých peněz, za které si Babiš dluhopisy koupil, tedy není znám.[173] Peníze takto Babišem investované do Agrofertu byly navíc za netržní, vysoký úrok, a tím mohlo dojít jak k poškozování Agrofertu, tak i ke krácení daní podle zákona o daních z příjmu. Agrofert totiž započítával úroky za dluhopisy do svých provozních nákladů. U něj by mohlo tak jít o krácení daně z příjmu akciové společnosti ve výši cca 22,8 milionu Kč ročně.[174]
 Je taktéž podezření, že si Babiš na nákup dluhopisů půjčil, například od Agrofertu nebo jiné dceřiné společnosti za netržní úrok, čímž by se také jednalo o poškozování společnosti Agrofert. Důležitým právním předpokladem trestního oznámení proti Babišovi byla skutečnost, že Nejvyšší soud v usnesení z roku 2009 o jednom precedentním případu stanovil, že „majetek akciové společnosti jako právnické osoby je pro jejího akcionáře majetkem cizím“.[174][178]
 Dne 4. ledna 2017 bylo kvůli této kauze na Andreje Babiše podáno (pod smyšleným jménem) trestní oznámení pro porušení povinnosti při správě cizího majetku ve smyslu § 220 trestního zákoníku a pro zkrácení daní, poplatků a podobných povinných plateb ve smyslu § 240 trestního zákoníku.[174] V září 2017 bylo podezření, že transakce je spojena s krácením daně, hodnoceno Policií ČR jako velmi vážné.[179]
 Babišovými příjmy se zabýval pořad Reportéři ČT, díl „Ministerské počty“, který byl uveden 30. ledna 2017. Babiš se v něm odmítl ke svým příjmům vyjádřit.[180][181] Jeho výraz "sorry jako", který během pořadu padl, strhl lavinu lidové tvořivosti.[182] Ve středu 15. března 2017 poslanecká sněmovna rozhodla, že musí nesrovnalosti vysvětlit do konce dubna[183] a odpovědět na celkem 22 nejasností ohledně korunových dluhopisů[184]. Ministr poslal jako vysvětlení dopis.[185][186] Situace vyvrcholila vládní krizí a demonstracemi proti Babišovi a Zemanovi, usnesením Poslanecké sněmovny, že „místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš ve svých veřejných vystoupeních opakovaně lhal a zneužíval svá média ke kompromitaci politických soupeřů“[187][188] a nakonec i odvoláním Babiše z pozice ministra.[189]
 Společnost IMOBA
 Skupina Julius Šuman uveřejnila počátkem června 2017 obsáhlou analýzu podnikatelských vztahů okolo společnosti IMOBA. Analýza dochází k závěru, že transakcemi kolem společnosti si Andrej Babiš ze


text:
společnosti vyvedl přes daňové ráje a firmy PLASTAGRA, FERTAGRA a Synbiol během svého působení na Ministerstvu financí více než 2 miliardy korun, což je hodnoceno jako vyhýbání se dani z dividend a stát tak připravil na daních o více než 300 miliónů korun.[190][191][192]
 Analytická zpráva z roku 2005
 V březnu 2016 vydalo Forum24 přetisk tajné zprávy, kterou měl v roce 2005 vypracovat nejmenovaný analytik české Bezpečnostní informační služby.[193] Podstatou sdělení zprávy je údajné ekonomické napojení Andreje Babiše na struktury tajných služeb někdejšího Sovětského svazu a později na špičky oligarchů Jelcinova Ruska a s nimi souvisejícím rusko-izraelským organizovaným zločinem, a to prostřednictvím společností O.F.I. a Ameropa a dalších personálních vazeb.[193] Ve zprávě jsou detailně popsána témata založení Agrofertu a jeho ovládnutí Andrejem Babišem, ovládnutí Lovochemie a.s. Andrejem Babišem, údajné odcizení budovy Agrofertu v Praze v Roháčově ulici, opakované inkasování provizí z Petrimexu na cizí jméno Andrejem Babišem, personální vazby Andreje Babiše a popis jeho vzestupu.[193]
 Samotný Babiš o analytické zprávě v České televizi prohlásil, že ji „psal(i) pan Mrázek a pan Pitr“, že to „jsou nesmysly, které ani nechce komentovat“, že „tyto nesmysly odmítá“ a že „na to podal trestní oznámení“.[194][195] Šéfredaktor serveru Forum24 Pavel Šafr se domnívá, že „95 procent této zprávy ... odpovídá skutečnosti“ a obsahuje jen „drobné a vysloveně dílčí nepřesnosti.“[194]
 V červnu 2013, krátce poté, co Agrofert uskutečnil akvizici vydavatelského domu Mafra, Andrej Babiš na tiskové konferenci deklaroval: „Já můžu tady veřejně prohlásit na zdraví mojich čtyř dětí a dvou vnuček, že já v žádném případě nebudu nikdy zasahovat do práce redaktorů v Mafře.“[196] Během května 2017 se ovšem na anonymním twitterovém účtu objevily nahrávky, na kterých Andrej Babiš hovořil s tehdejším redaktorem Mladé fronty Dnes Markem Přibilem o připravovaných článcích. Na nahrávce majitel deníku diskutuje o tom, kdy by se v novinách měly publikovat materiály proti ministru zdravotnictví Ludvíkovi a ministru vnitra Chovancovi. Andrej Babiš následně autenticitu nahrávek potvrdil, nicméně je označil za zmanipulované se záměrem ho vyprovokovat. "On (Marek Přibil) mi tam něco podsouval, já jsem to kopal od sebe. Ten rozhovor byl nepříjemný, byla to provokace, teď už to vím."[197] Zároveň podal trestní oznámení.[198] Podle právníka Aleše Rozehnala by se Babiš ovlivňováním obsahu zřejmě dopustil trestného činu podplacení dle § 332 tr. zák.[199]
 V reakci na uniklé nahrávky vydali redaktoři Mladé fronty Dnes a iDnes.cz společné prohlášení, ve kterém označují chování svého kolegy za ojedinělý exces a požadují, aby vedení vydavatelství podobným situacím zabránilo.[200] Redaktoři, kteří se podepsali pod prohlášení, tvrdí, že hnutí ANO Andreje Babiše nemá jakoukoli možnost skrytě ovlivňovat nebo manipulovat obsah článků v Mladé frontě Dnes nebo na iDNES.[200] Prohlášení podepsalo přes 150 redaktorů.[200] Podle svědectví novináře Jana Novotného, který opustil redakci Mladé fronty DNES, ovšem Babiš volá samotným novinářům, zakazuje jim témata, říká, co mohou psát.[201] Šéfredaktor Jaroslav Plesl prý upravuje texty podle přání ministra financí.[201] Další z bývalých novinářů Mladé fronty DNES, Martin Biben, také v otevřené výpovědi zpochybnil, že by šlo o chybu jednotlivce.[201] Podle deníku Forum 24, který analyzoval zapojení českých médií do medializace některých dřívějších kauz


text:
týkajících se vrcholných českých politiků[202], byl deník Mladá fronta DNES v těchto dřívějších kauzách "dominantním aktérem", zatímco v souvislosti s kauzami týkajícímí se Andreje Babiše je tento deník "spíše jen pasivním komentátorem", který je "mnohdy [..] více aktivní v [jejich] bagatelizování a relativizování".[202]
 Na středu 10. května 2017 byla kvůli kauze na návrh opoziční ODS a TOP 09 svolána mimořádná schůze Poslanecké sněmovny.[203] Ta se mimo jiné usnesla, že Andrej Babiš „ ve svých veřejných vystoupeních opakovaně lhal a zneužíval svá média ke kompromitaci politických soupeřů“.[204][205]
 Andrej Babiš odmítá progresivní zdanění, chtěl by snížit daně lidem s příjmy do 113 tisíc a snížit sociální pojištění pro živnostníky a firmy.[206] Babiš také odmítá domněnku, že stát nebude mít z čeho vyplácet důchody. Podle něj jsou penze dnes v ČR na nízké úrovni a stanovuje si proto za cíl navýšit důchody na úroveň 70–80 % průměrné mzdy.[207]
 Členství v Evropské unii je pro Českou republiku podle Babiše nezbytné, je však proti jakékoliv její další integraci. Babiš se také staví proti zavedení eura jako zákonné měny v Česku.[208][209]
 Babiš odmítl uprchlické kvóty na rozmístění žadatelů o azyl, kteří se dostali do Evropské unie v rámci evropské migrační krize a migrační vlnu z Blízkého východu a Afriky označil za „největší ohrožení Evropy.” Podle Babiše by tábory pro migranty „měly být založeny mimo Evropu a do Evropy by neměl přijít žádný uprchlík bez toho, aby prošel táborem v severní Africe nebo na Blízkém východě.“[210]
 Po setkání s generálním tajemníkem NATO Jensem Stoltenbergem v září 2015 kritizoval Babiš NATO za nezájem o ochranu evropských hranic a prohlásil: „NATO se chová účelově. Proti somálským pirátům zasáhlo, protože tam byl ekonomický zájem členských zemí NATO a dalších zemí Bezpečnostní rady OSN. ... NATO uprchlíci nezajímají, přitom jejich vstupní branou do Evropy je Turecko, člen NATO, a pašeráci na území Turecka, člena NATO, operují.“[211]
 V březnu 2015 Babiš přirovnal anexi Krymu Ruskem k zabrání Sudet na základě mnichovské dohody v roce 1938 a uvedl, že nesouhlasí „s rozdělením Ukrajiny na dvě země.”[212] Ekonomické sankce vůči Rusku však už považuje za nevhodné, jelikož poškozují české podnikatele. Nevěří také tomu, že by Putin plánoval válku proti NATO.[213]
 Babiš v listopadu 2016 označil čínskou společnost CEFC China Energy Company Limited za zvláštního a netransparentního investora, který má podle Babiše vazby na premiéra Bohuslava Sobotku a ČSSD a uvedl, že „CEFC kupují sportovní kluby, nemovitosti nebo média, ale pokud nám chtějí Číňané opravdu pomoci, měli by koupit OKD.“[214] Babiš řekl, že má na čínské investice jiný názor než prezident Miloš Zeman.[215]
 Babiš přičetl vinu za útok kamionem na vánočních trzích v Berlíně 19. prosince 2016 německé kancléřce Angele Merkelové a „nekontrolované migraci“.[216] Premiér Bohuslav Sobotka tento Babišův výrok odmítl.[217]
 Mnoho fotografií – Andrej Babiš
 Dvojí kvalita potravin ? Máme důkaz !
 Baťův kanál (14. 6. 2019)
 Andrej Babiš (ANO 2011): Parlamentní volby 2017
 Andrej Babiš – příběh miliardáře
 2016 – Ministr financí roku pro oblast rozvíjejících se evropských ekonomik dle časopisu Emerging Markets[218]
 ↑ Za oligarchu jej podle českého časopisu Týden označil například


text:
prestižní americký časopis Foreign Policy. Mimo jiné napsal: „Vzestup Andreje Babiše představuje novou éru v české politice, více zaměřenou na ochranu podnikatelských zájmů než na zachování demokracie. Praha už byla středobodem změn ve střední Evropě... Ale v roce 2015 je české hlavní město úplně jinde, než si představovali lidé, kteří stáli na Václavském náměstí v listopadu 1989.“[2]
 ↑ Podle jedné Babišem mnohokrát připomínané historky prý jeho dcera hrávala tenis se synem tehdejšího krále Hasana II. a nebála se nad ním vyhrát. Jako odměnu dostala vzácného psa. Jmenoval se Zulu a jeho průkaz ověnčený královskými razítky Babišovi pomáhal u marockých policistů a celníků.[35]
 ↑ Kabinet Bohuslava Sobotky podá demisi. ČT24 [online]. . Dostupné online.
 ↑ Oligarcha Babiš je hrozbou pro demokracii, píší v USA. Týden [online]. 2015-04-11 [cit. 2017-05-04]. Dostupné online.
 ↑ 3,0 3,1 3,2 Lidovky.cz. Babiš: Soud ohledně mé údajné spolupráce s StB je zmanipulovaný. Lidové noviny [online]. 2013-11-17 [cit. 2017-03-26]. Dostupné online. ISSN 1213-1385.
 ↑ Slováci věří ve spolupráci Babiše s StB. Dokumenty jsou věrohodné, tvrdí. iDNES.cz [online]. 2013-11-13 [cit. 2017-05-28]. Dostupné online.
 ↑ 5,0 5,1 Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodol: Sťažnosť prijal, kauza Babiš pokračuje. Rádio Aktual [online]. . Dostupné online. ( )
 ↑ 6,0 6,1 ČTK, Lidovky.cz. Slováci zrušili rozhodnutí, že je Babiš veden jako agent StB neoprávněně. Kauza se vrací na začátek. Lidovky.cz [online]. 2017-10-12 [cit. 2017-10-12]. Dostupné online.
 ↑ Slovenský Ústavní soud zrušil osvobozující rozsudek nad Babišem. Kauzu "agenta Bureše" vrací krajskému soudu. iHned.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ 8,0 8,1 KAISER, Daniel. Legenda o svatém Andrejovi. Reflex odhaluje zapomenuté informace o Babišově zbohatnutí. Reflex [online]. 2013-10-25 [cit. 2017-05-03]. Dostupné online. ISSN 1213-8991.
 ↑ PERGLER, Tomáš. Babiš převedl své firmy na dva svěřenské fondy. Podívejte se, kdo jsou noví strážci Agrofertu. Hospodářské noviny [online]. 2017-02-06 [cit. 2017-02-25]. Dostupné online.
 ↑ 10,0 10,1 Profil A. Babiše na www.forbes.com, přístup: 23. října 2017 (anglicky)
 ↑ KOVANDA, Lukáš; GALLISTL, Vladan. Miliardářům vévodí Kellner, Babiš se dotahuje. Týden.cz [online]. 2009-12-15 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ Popularita politických osobností v lednu 2017 [online]. Stem.cz. Dostupné online.
 ↑ 13,0 13,1 13,2 PERGLER, Tomáš. Babiš - Příběh oligarchy. Praha : Mladá fronta, 2014. 184 s. Dále jen PERGLER. ISBN 978-80-204-3445-6.
 ↑ PERGLER, str. 8-9
 ↑ PERGLER, str. 7-15
 ↑ PERGLER, str. 9
 ↑ 17,0 17,1 17,2 17,3 17,4 17,5 17,6 PERGLER, str. 10
 ↑ 18,0 18,1 18,2 18,3 PERGLER, str. 12
 ↑ PERGLER, str. 30
 ↑ PERGLER, str. 30-31
 ↑ Můj příběh [online]. tn.nova.cz. Dostupné online.
 ↑ Srov. http://www.ceskatelevize.cz/ct24/archiv/1057801-duveruj-ale-proveruj-jak-se-kadrovalo-v-dobach-totality
 ↑ JANDOUREK, Jan. Babiš byl protekční dítko režimu. To víme i bez soudu. Forum24 [online]. 2015-06-30 [cit. 2017-05-03]. Dostupné online.
 ↑ THRAUMB, Jaroslav. Neuvěřitelná historie Babišovy rodiny. Kontroverzní není zdaleka jen Andrej. Forum24 [online]. 2017-06-25 [cit. 2017-06-25]. Dostupné online.
 ↑ PERGLER, str. 11
 ↑ 26,0 26,1 26,2 PERGLER, str. 13
 ↑ PERGLER, str. 13-14
 ↑ 28,0 28,1 28,2 28,3 28,4 28,5 28,6 PERGLER, str. 14
 ↑ PERGLER, str. 14-15
 ↑ 30,0 30,1 30,2 30,3 30,4 30,5 PERGLER, str. 15
 ↑ PEČINKA, Bohumil. Proč jde z Babiše strach. Reflex [online]. 2013-09-23 [cit. 2017-05-04]. Dostupné


text:
online. ISSN 1213-8991.
 ↑ 32,0 32,1 PERGLER, str. 17
 ↑ 33,0 33,1 33,2 33,3 33,4 33,5 33,6 33,7 PERGLER, str. 18
 ↑ 34,0 34,1 34,2 34,3 PERGLER, str. 19
 ↑ 35,0 35,1 35,2 35,3 35,4 PERGLER, str. 35
 ↑ 36,0 36,1 36,2 36,3 36,4 PERGLER, str. 36
 ↑ PERGLER, str. 35-36
 ↑ Monika Babišová: S Andrejem jsem 20 let, přitom se prý k sobě nehodíme. iDNES.cz [online]. [cit. 2017-07-29]. Dostupné online.
 ↑ Bavič Novotný prodělal mrtvici, Babišová se bojí módní policie. TÝDEN.cz [online]. 2013-10-29. Dostupné online.
 ↑ Miliardářská svatba na Čapím hnízdě. Hostů se sjely dvě stovky - Seznam Zprávy. www.seznam.cz [online]. [cit. 2017-07-29]. Dostupné online.
 ↑ Volební chat s Andrejem Babišem na Blesk.cz. Blesk [online]. 2013-10-22 [cit. 2013-04-03]. Dostupné online. ISSN 1213-8991.
 ↑ LIFE, Luxury Prague. Rychlá zpověď – Andrej Babiš: Mocný muž o strachu, neřestech a zranitelnosti. www.lifestyle.luxusni-bydleni-praha.com [online]. [cit. 2017-09-23]. Dostupné online. ( )
 ↑ Ústav paměti národa, registr KS ZNB – Správa ŠtB Bratislava, záznam číslo 25085. Dostupné online.
 ↑ 44,0 44,1 Aktuálně.cz. Kompletní spis spolupracovníka StB Andreje Babiše. Aktuálně.cz [online]. 2013-09-13 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ SIVOŠ, Jerguš. XII. správa ZNB. Dokumenty k činnosti Správy kontrarozviedky v Bratislave v rokoch 1974-1989. Bratislava : Ústav pamäti národa, 2008. 638 s. Dostupné online. ISBN 978-80-969296-9-6. Kapitola 2.5, s. 73. (slovensky)
 ↑ 46,0 46,1 46,2 zlo. Babišův spis oživl na sociálních sítích. Nikdy jsem s StB nespolupracoval, opakuje lídr ANO. IHNED.cz [online]. 2013-09-13 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ 47,0 47,1 Domácí. Nové důkazy podporují tezi o spolupráci Babiše s StB. Aktuálně.cz [online]. 2013-10-22 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ ivi. Líčení s Babišem kvůli StB slovenský soud odročil. Novinky.cz [online]. 2013-10-10 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ ČTK. Babiš a StB: Byznysmen popírá spolupráci, ústav si „myje ruce“. Týden.cz [online]. 2011-12-05 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ Echo24. Babiš vyhrál 'agentský soud'. Ústav paměti národa se odvolá. Echo24 [online]. . Dostupné online.
 ↑ obr. Soud očistil Babiše. Možná by se někteří lidé měli omluvit, řekl ministr. ČT24 [online]. . Dostupné online.
 ↑ Babiš byl ve svazcích StB neoprávněně, potvrdil odvolací soud
 ↑ ČTK; iDNES. Babiš a StB. Ústav spor nevzdává, podal dovolání nejvyššímu soudu. iDNES [online]. 2015-11-12 [cit. 2015-11-22]. Dostupné online.
 ↑ Slovenský nejvyšší soud se zastal Babiše ohledně evidence u StB. iDNES.cz [online]. . [2017-02-06 Dostupné online.]
 ↑ Babiš a StB? Slovenský ústavní soud rozhodne o stížnosti krátce před českými volbami. Lidovky.cz [online]. 2017-09-14 [cit. 2017-09-23]. Dostupné online.
 ↑ ČTK. Slovenský ústavní soud zrušil osvobozující rozsudek nad Babišem. Kauzu „agenta Bureše“ vrací krajskému soudu. Hospodářské noviny, 2017-10-12. Dostupné online [cit. 2017-10-12].
 ↑ Vyhlásenie rozhodnutia II. senátu Ústavného súdu Slovenskej republiky vo veci II. ÚS 285/2017 (II. ÚS 285/2017) [MP3]. Ústavný súd Slovenskej republiky, 2017-10-12, [cit. 2017-10-13]. Dostupné online.
 ↑ Obchodní rejstřík na justice.cz, IČ 48117072, AGROFERT, spol. s r.o.
 ↑ SPURNÝ, Jaroslav. The Richest Czech Keeps a Secret. Respekt [online]. 2012-05-13 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online. ( )
 ↑ Agrofert Holding – Kdo jsme
 ↑ Motejlek.com – Andrej Babiš předstihl Jana Nepomuka Schwarzenberga
 ↑ Výroční zpráva 2011 ve sbírce listin obchodního


text:
rejstříku u Městského soudu v Praze – listina B 6626/SL 172
 ↑ AUST, Ondřej. Babišova Mafra převezme ztrátovou Českou pozici nového šéfa LN Istvána Léko. Mediář [online]. 2013-11-19 [cit. 2015-04-03]. Dostupné online. ISSN 1804-7238.
 ↑ 64,0 64,1 KEJLOVÁ, Tamara. Babiš koupil Mafru. Do obsahu novin zasahovat nebude, říká jeho mluvčí. Česká televize [online]. 2013-06-26 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ Wahl in Tschechien: "Babisconi" greift nach der Macht, Spiegel online, 25. října 2013. [1]
 ↑ ŠEVELA, Vladimír: Wittenberg: Tady je Babišovo. ego! (příloha Hospodářských novin), 7. dubna 2017, s. 14-23.
 ↑ ČT: Šéf antimonopolního úřadu se tajně sešel s magnátem Babišem, novinky.cz, 5. července 2008
 ↑ Pecina se osobně sešel s Babišem, jehož žádost prověřuje antimonopolní úřad 5. července 2008, ceskatelevize.cz, 5. července 2008
 ↑ 69,0 69,1 MACH, Petr. Nafta a benzín prudce zdražily. Díky Babišovi. blog.iDNES.cz [online]. 2010-06-11 [cit. 2013-09-30]. Dostupné online.
 ↑ SPURNÝ, Jaroslav. Tři miliardy od Babiše pro Babiše. Respekt [online]. 2015-09-22 [cit. 2015-10-17]. Dostupné online. ISSN 0862-6545.
 ↑ ZELENÝ, Petr; ČTK. Z miliardáře Babiše mámil miliony, místo nich dostal tříletou podmínku. iDNES [online]. 2011-06-14 [cit. 2016-07-04]. Dostupné online.
 ↑ 72,0 72,1 KROUPA, Janek. Policejní kontakty inženýra Babiše. Svobodné fórum [online]. 2016-06-11 [cit. 2016-07-04]. Dostupné online.
 ↑ "Zvláštní pocit." Babiš si podepsal výpověď v Agrofertu. Týden.cz [online]. 2014-1-20 [cit. 2014-1-20]. Dostupné online.
 ↑ KRÁLOVÁ, Táňa. Klaus zařízl to, co dříve podporoval. Euro [online]. 2010-05-21 [cit. 2013-09-30]. Dostupné online.
 ↑ MACH, Petr. Nejvíc másla na hlavě má Babiš. blog.iDNES.cz [online]. 2011-09-21 [cit. 2013-09-30]. Dostupné online.
 ↑ BABIŠ, Andrej. Biopaliva: důležitá fakta v jednom článku [online]. 2013-10-18, [cit. 2014-06-10]. Dostupné online.
 ↑ Kalousek: Na Babišův byznys s biopalivy dá každý z nás pětistovku. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-23]. (cs-CZ)
 ↑ NACHTMANN, Filip. 5 miliard pro Babiše: poslanci odmávli biopaliva za 15 minut - Echo24.cz. Echo24, 2015-11-13. Dostupné online [cit. 2017-09-23]. (cs-CZ)
 ↑ Hlasování Poslanecké sněmovny - 35/45. www.psp.cz [online]. [cit. 2017-09-23]. Dostupné online. ( )
 ↑ Úplný výpis z obchodního rejstříku - SynBiol, a.s., B 14742 vedená u Městského soudu v Praze
 ↑ https://or.justice.cz/ias/ui/vypis-sl-detail?dokument=17342733&subjektId=312802&spis=85692 SynBiol, a.s., účetní závěrka 2012 ve sbírce listin obchodního rejstříku u Městského soudu v Praze - listina B 14742/SL 19
 ↑ SynBiol, a.s., účetní závěrka 2013 ve sbírce listin obchodního rejstříku u Městského soudu v Praze - listina B 14742/SL 26
 ↑ 84,0 84,1 Hartenberg Holding, s.r.o., účetní závěrka 2013 ve sbírce listin obchodního rejstříku u Městského soudu v Praze - listina B 14742/SL 26
 ↑ Hospodářské noviny: Jozef Janov: Babiš mi dal volnou ruku, ale poslední slovo má on
 ↑ Hartenberg Capital: Hartenberg Capital starts its operations
 ↑ iHned.cz: Babiš pokračuje v expanzi do zdravotnictví. Koupil další kliniku
 ↑ 88,0 88,1 SynBiol, a.s. konsolidovaná výroční zpráva 2014
 ↑ E15: Babišův SynBiol prodělal téměř miliardu, vlastní i Čapí hnízdo
 ↑ Informations générales sur EXOREP
 ↑ Online: Poslanci schválili lex Babiš, šéf ANO se bude muset zbavit Agrofertu. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje, 2017-01-10. Dostupné online [cit. 2017-09-22]. (cs-CZ)
 ↑ TELEVIZE, Česká. Babiš převedl Agrofert do svěřenského fondu, dohlížet na něj bude i jeho partnerka.


text:
ČT24. Dostupné online [cit. 2017-09-22]. (cs)
 ↑ Babiš dal akcie svých firem do svěřenských fondů. Počítá se zpětným převodem. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje, 2017-02-03. Dostupné online [cit. 2017-09-22]. (cs-CZ)
 ↑ ŠÍDLOVÁ, Tereza. Babiš má hnutí naštvaných, chce se dostat do Parlamentu. Aktuálně.cz [online]. 2011-11-04 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ VAVROŇ, Jiří. Babiš nevylučuje, že založí politickou stranu. Novinky.cz [online]. 2011-10-29 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ 96,0 96,1 mk; ČTK. Babiš se stal předsedou ANO 2011. Zatím váhá, jestli patří k levici, či pravici. IHNED.cz [online]. 2012-08-01 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ KREČ, Luboš. Andrej Babiš: Podnikatelé mně fandí, ale bojí se, že se jim to vymstí. IHNED.cz [online]. 2012-08-02 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ ADAMIČKOVÁ, Naďa; KÖNIGOVÁ, Marie. Miliardář Babiš si troufl na Prahu. Novinky.cz [online]. 2013-09-06 [cit. 2013-09-06]. Dostupné online.
 ↑ ČTK. Babiš chce žalovat Kalouska za výrok o „udavači StB“. Aktuálně.cz [online]. 2013-09-18 [cit. 2013-10-28]. Dostupné online.
 ↑ Koalice podepsala smlouvu. Politické výhrady od Zemana Sobotka nebere [online]. iDNES.cz. Dostupné online.
 ↑ Novinky.cz. Zeman jmenoval vládu premiéra Sobotky. Novinky.cz [online]. 2014-01-29 [cit. 2014-02-08]. Dostupné online.
 ↑ ŠTICKÝ, Jiří; VLKOVÁ, Jitka. V ČNB se podle Babiše válí 350 miliard. Nesmysl, opáčila banka. iDnes [online]. 2014-01-24 [cit. 2014-02-08]. Dostupné online.
 ↑ BABIŠ, Andrej. Twitter Andreje Babiše [online]. 2014-03-21, [cit. 2014-04-17]. Dostupné online.
 ↑ Babiš podnikatelům: Zkuste si nejdříve zaměstnanecký poměr. Podnikatel.cz [online]. 24. 3. 2014 11:36. Dostupné online. ISSN 1802-8012.
 ↑ KŇÁZOVICKÝ, Lukáš. Bude Babiš prezidentem? ...od ministra přišla reakce. EuroZprávy [online]. 2014-11-07 [cit. 2015-01-15]. Dostupné online.
 ↑ 106,0 106,1 Lidovky.cz. Babiš rozděluje funkce: Já budu premiér, Sobotka se hodí na Hrad. Lidovky.cz [online]. 2014-11-30 [cit. 2015-02-03]. Dostupné online. ISSN 1213-1385.
 ↑ BABIŠ, Andrej. Deník nepolitika: Díl třináctý a poslední. Blog Andreje Babiše [online]. 2014-02-03 [cit. 2014-03-04]. Dostupné online.
 ↑ KOPECKÝ, Josef; WIRNITZER, Jan. Babiš dostal hlasy ode všech, Brabec marně žádal, ať se ho někdo zeptá. iDNES.cz [online]. 2015-02-28 [cit. 2015-02-28]. Dostupné online.
 ↑ iDNES.cz, ČTK. Vývoj české politiky je po nástupu Babiše hrůzostrašný, míní Klaus. iDNES.cz [online]. 2015-03-18 [cit. 2015-03-22]. Dostupné online.
 ↑ http://www.podnikatel.cz/clanky/pokud-neprojde-eet-a-spol-nezbude-nez-navysovat-dane-pohrozil-babis/
 ↑ Evidence prošla prvním čtením, Kalousek počmáral Babišovi obří účtenku. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-10-05]. (cs-CZ)
 ↑ Když po volbách skončíme v opozici, z politiky odejdu, hlásí Babiš. Nechce sedět ve "žvanírně". aktuálně.cz [online]. 2016-06-21 [cit. 2016-05-07]. Dostupné online.
 ↑ Český statistický úřad, Volby do Senátu Parlamentu ČR konané dne 7.10. – 8.10.2016, dostupné online.
 ↑ ŠAFR, Pavel. Babiš konečně nevyhrál volby. V senátních volbách uspěli zástupci tradiční demokratické politiky. Svobodné fórum [online]. 2016-10-15 [cit. 2016-10-17]. Dostupné online.
 ↑ ROVENSKÝ, Jan. Babiš chce začít jednat o zrušení Senátu, je prý zbytečný a drahý. Novinky [online]. 2016-10-15 [cit. 2016-10-17]. Dostupné online.
 ↑ KOPECKÝ, Josef. Babiš je šťastný, nedostal 11 hlasů. Musíme „prohnilej“ systém porazit, řekl. iDNES.cz [online]. 2017-02-25 [cit. 2017-02-25]. Dostupné online.
 ↑ Překvapivý obrat: Sobotka nepodá demisi vlády, odvolává Babiše. Lidovky.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ Zeman při odvolání Babišovi poděkoval, při jmenování glosoval údajnou Pilného lakotu. Novinky.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ Babiš povede středočeskou kandidátku ANO. Novinky.cz [online]. .


text:
Dostupné online.
 ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky konané ve dnech 20.10. – 21.10.2017, Jmenné seznamy, Kraj: Středočeský kraj, Strana: ANO 2011, Výběr: všichni platní kandidáti dle poř. čísla [online]. Český statistický úřad, 2017, [cit. 2017-10-23]. Dostupné online.
 ↑ ČTK. Šéfredaktor Lidových novin Balšínek odejde z Mafry. E15 [online]. 2013-11-01 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ Dalibor Balšínek chystá vlastní projekt Echo. Mediaguru [online]. 2013-12-19 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ BALŠÍNEK, Dalibor. Echo24: Chceme být protiváhou oligarchizovaným českým médiím [online]. 2014-06-29, nedatováno. Dostupné online.
 ↑ KAISER, Daniel. Kdyby byl Babiš agent, mrzelo by ji to. Ministryní by Válková zůstala. Echo24 [online]. 2014-03-22 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ 125,0 125,1 125,2 Babiš: Celý rozhovor byl veden za účelem ministryni poškodit. Česká televize [online]. [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ 126,0 126,1 DRDA, Adam. Babiš, média, souznění. Revolver Revue [online]. 2014-03-31 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ JIŘÍ X., Doležal. Babiš vyhrožuje novinářům, iDnes o tom mlčí. Reflex [online]. 2014-03-25 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ MACEK, Miroslav. Páteční glosy 28. 3. 2014 [online]. Macek v botách, 2014-03-28, [cit. 2017-02-03]. Dostupné online.
 ↑ Babiš zaútočil na Echo24.cz, deník odpovídá. Mediaguru [online]. 2014-03-24 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ BALŠÍNEK, Dalibor. Víme, s kým máme tu čest, pane Babiši. echo24 [online]. 2014-03-24 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ 131,0 131,1 ČTK. Babiš se ve svých novinách omluvil za výroky o serveru Echo. aktuálně.cz [online]. 2014-03-27 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ KOPECKÝ, Josef. Kalousek upozornil na finanční kontrolu serveru, který kritizoval Babiš. iDnes [online]. 2014-05-06 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ Ghostbuster. Kontrola z finančního úřadu dopadla dobře. echo24 [online]. 2014-05-19 [cit. 2014-06-29]. Dostupné online.
 ↑ Hospodářské noviny [online]. Hospodářské noviny, 2016-03-12, [cit. 2016-03-13]. Dostupné online. (cs-CZ)
 ↑ 137,0 137,1 Čapí hnízdo v datech: „Jak šel čas s kauzou, která může Babiše před volbami potrápit - Info.cz. Info.cz. Dostupné online [cit. 2017-08-28]. (cs)
 ↑ Nejlepší Babišův nápad, největší problém. Čapí hnízdo v otázkách a odpovědích. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje, 2016-03-12. Dostupné online [cit. 2017-09-06]. (cs-CZ)
 ↑ Speciál: Seřadili jsme všechny větvičky Čapího hnízda –. neovlivni.cz [online]. [cit. 2017-09-06]. Dostupné online. ( )
 ↑ Exkluzivně: Audit vyměřil za dotaci pro Čapí hnízdo pokutu 6 milionů –. neovlivni.cz [online]. [cit. 2017-09-24]. Dostupné online. ( )
 ↑ Babiš: Čapí hnízdo není moje, vůbec se mě to netýká. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-24]. (cs-CZ)
 ↑ TELEVIZE, Česká. Čapí hnízdo vlastnily mé dospělé děti s bratrem partnerky, řekl Babiš. ČT24. Dostupné online [cit. 2017-09-06]. (cs)
 ↑ Babišovo Čapí hnízdo předmětem trestního oznámení pro dotační podvod [online]. Forum24.cz, 25.11.2015, [cit. 2017-08-18]. Dostupné online.
 ↑ Vydání šéfa ANO: Babiš mluví o prasárně. Kalousek o podezřelém darebákovi [online]. Echo24.cz, [cit. 2017-08-17]. Dostupné online.
 ↑ ČTK. Imunitní výbor po pěti hodinách doporučil vydat Babiše i Faltýnka k trestnímu stíhání. Je to účelová kampaň, tvrdí šéf ANO. Hospodářské noviny, 2017-08-30. Dostupné online [cit. 2017-09-06]. (cs-CZ)
 ↑ Policie obvinila Babiše a Faltýnka z dotačního podvodu v kauze Čapí hnízdo. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-10-09]. (cs-CZ)
 ↑ VAVERKOVÁ, Karolína. Stíhání Babiše za Čapí hnízdo se přeruší. Vydá ho


text:
nová sněmovna? - Echo24.cz. Parametr "periodikum" je povinný!, 2017-10-22. Dostupné online [cit. 2017-10-22]. (cs-CZ)
 ↑ Přepis: Co přesně řekl Andrej Babiš k Čapímu hnízdu ve sněmovně –. Neovlivni.cz [online]. [cit. 2017-10-08]. Dostupné online. ( )
 ↑ Šuman promluvil. Dokument dokazuje, že banka věděla, že Čapí hnízdo patří Agrofertu – Forum24. Forum24.cz [online]. [cit. 2017-10-08]. Dostupné online. ( )
 ↑ Na Čapím hnízdě úřadoval OLAF [online]. Neovlivni.cz, 2.5.2017, [cit. 2017-08-28]. Dostupné online.
 ↑ OLAF očekává, že vyšetřování dotací pro Čapí hnízdo uzavře ještě letos. iDNES.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ 156,0 156,1 156,2 KAISER, Daniel. Boj proti organizovanému řevu. Echo24, 17.. června 2016, roč. III, čís. 24, s. 8-13. ISSN 2336-4971.
 ↑ zpe. Babiš píše Sobotkovi: Byl jste obelhán, za reorganizaci policie odmítáme nést vládní odpovědnost. Novinky.cz [online]. 2016-06-10 [cit. 2016-09-04]. Dostupné online.
 ↑ KUNDRA, Ondřej. Babiš zpochybnil holocaust v Letech. Respekt [online]. 2016-09-01 [cit. 2016-09-02]. Dostupné online. ISSN 0862-6545.
 ↑ BARTONÍČEK, Radek; WERNER, Lukáš. Babiš čelí kritice kvůli výroku o holokaustu a táboru v Letech. Omluvil se těm, kterých se to dotklo. Aktuálně.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ NETRVALOVÁ, Sabina; KOPECKÝ, Josef; WIRNITZER, Jan. Babiš zpochybnil tábor v Letech. Překročil hranicí náckovství, řekl Sobotka. iDNES.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ ČTK. Babiš navštíví bývalý tábor Lety, chce sehnat peníze na památník a vykoupit vepřín. Aktuálně.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ ČT24. Babiš uctil v Letech památku Romů. Ve sněmovně se znovu omluvil, ale výrok popřel. Česká televize [online]. . Dostupné online.
 ↑ 163,0 163,1 Lidé demonstrovali proti Babišovi a Zemanovi. Zaplnili půlku Václaváku. iDNES.cz [online]. 2017-05-10 [cit. 2017-05-10]. Dostupné online.
 ↑ 164,0 164,1 CIBULKA, Jan; KOČÍ, Petr; ZLATKOVSKÝ, Michal. Ani 30, ani 20 tisíc. Spočítali jsme demonstranty proti Babišovi. iRozhlas.cz [online]. 2017-05-11 [cit. 2017-05-11]. Dostupné online.
 ↑ ZELENKA, Jakub. Na Václaváku demonstrovalo 19 tisíc lidí, naznačují data operátora. Policie o číslech stále mlčí. Aktualne.cz [online]. 2017-05-11 [cit. 2017-05-12]. Dostupné online.
 ↑ 169,0 169,1 Babiš odmítá zneužití Finanční správy, Sobotka žádá o prověření [online]. ČTK, [cit. 2017-08-28]. Dostupné online.
 ↑ Naši klekli na FAU. O čem svědčí nejnovější nahrávka Babiše –. Neovlivni.cz [online]. [cit. 2017-08-28]. Dostupné online. ( )
 ↑ BESSER, Vilém. Policie se zabývá nahrávkou Babiše, podle které měl zneužít Finanční správu. Forum24, 2017-08-29. Dostupné online [cit. 2017-08-29]. (cs-CZ)
 ↑ Z nahrávky vyplývá, že Babiš měl informace o živých případech, tvrdí Jurečka - Echo24.cz. Echo24, 2017-08-28. Dostupné online [cit. 2017-09-26]. (cs-CZ)
 ↑ 173,0 173,1 ZLÁMALOVÁ, Lenka. Babiš najednou objevil 668 milionů osobních nezdanitelných příjmů. Echo24.cz [online]. 2017-01-24 [cit. 2014-01-29]. Dostupné online. ISSN 2336-4971.
 ↑ 174,0 174,1 174,2 174,3 Deník.cz, Babiš pro Deník: Nákupem dluhopisů od Agrofertu jsem daně nekrátil, 4. ledna 2017
 ↑ iDnes.cz, Babiš čelí trestnímu oznámení za krácení daní skrze korunové dluhopisy, 4. 1. 2017
 ↑ Deník E15.cz, Kde jste vzal peníze na dluhopisy Agrofertu, ptal se Babiše poslanec ČSSD, 19. ledna 2017
 ↑ Babišovy dluhopisy: Podezření z daňového úniku policie hodnotí jako vážné –. Neovlivni.cz [online]. [cit. 2017-09-21]. Dostupné online. ( )
 ↑ Reportéři ČT — Česká televize. Česká televize [online]. [cit. 2017-10-05]. Dostupné online. ( )


text:
↑ Reportérka ČT: Babiš čeká, že o něm budeme točit hezké medailonky, ale jeho média se ptát nebudou. Aktuálně.cz | Video - Jen to, co musíte vidět, 2017-02-01. Dostupné online [cit. 2017-10-05]. (cs-CZ)
 ↑ Babišův „pindík“ a „sorry jako” baví Česko. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-10-05]. (cs-CZ)
 ↑ Ministrovy dluhopisy inspirovaly lidovou tvořivost - Echo24.cz. Echo24, 2017-03-16. Dostupné online [cit. 2017-10-05]. (cs-CZ)
 ↑ 22 důvodů pro odvolání Babiše? Toto jsou otázky, kterými jde Sobotka šéfovi ANO po krku - Info.cz. Info.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-10]. (cs)
 ↑ Text dopisu ministra financí Andreje Babiše předsedovi Poslanecké sněmovny Janu Hamáčkovi ohledně kauzy jednokorunových dluhopisů [online]. [cit. 2017-09-10]. Dostupné online.
 ↑ Babiš píše Hamáčkovi o korunových dluhopisech: Zákon jsem neporušil. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-10]. (cs-CZ)
 ↑ Babiš lhal, zneužíval média, řekli poslanci. Zeman má dodržovat ústavu. iDNES.cz [online]. 2017-05-10 [cit. 2017-09-10]. Dostupné online.
 ↑ PČR, PS 2013-..., 58. schůze, část 48 (10. 5. 2017). www.psp.cz [online]. [cit. 2017-09-10]. Dostupné online. ( )
 ↑ Zeman při odvolání Babišovi poděkoval, při jmenování glosoval údajnou Pilného lakotu. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2017-09-10]. (cs-CZ)
 ↑ 193,0 193,1 193,2 Získali jsme tajnou analytickou zprávu o Andreji Babišovi z prostředí tajné služby. Forum24.cz [online]. 2016-03-26 [cit. 2017-09-22]. Dostupné online. ( )
 ↑ 194,0 194,1 ŠAFR, Pavel. Babiš prý podal trestní oznámení kvůli analytické zprávě o své osobě. Forum24.cz [online]. 2016-04-07 [cit. 2017-09-24]. Dostupné online. ( )
 ↑ Studio ČT24. Česká Televize [online]. [cit. 2017-09-24]. Čas 5:50. Dostupné online. ( )
 ↑ Babiš: ‚Prohlašuji na zdraví mých dětí, že nikdy nezasáhnu do práce Mafry‘. Echo24.cz [online]. [cit. 2017-05-07]. Dostupné online.
 ↑ ROZEHNAL, Aleš. Ovlivňováním obsahu MF Dnes se Babiš zřejmě dopustil trestného činu. Forum 24 [online]. 2017-05-04 [cit. 2017-05-08]. Dostupné online.
 ↑ 200,0 200,1 200,2 Anticharta z Mafry. Babiš nás neovlivňuje, tvrdí novináři. Echo24 [online]. 2017-05-04 [cit. 2017-05-07]. Dostupné online.
 ↑ 201,0 201,1 201,2 ZÁVADA, Michal. Další svědectví z Mf Dnes. Babiš volá novinářům a říká, co mají dělat, Plesl upravuje texty. Forum 24 [online]. 2017-05-06 [cit. 2017-05-07]. Dostupné online.
 ↑ 202,0 202,1 JAČKOVÁ, Kateřina. Gross, Kocourek, Babiš. Osudné kauzy politiků dnes média nezvládají. Forum 24 [online]. 2017-05-22 [cit. 2017-05-22]. Dostupné online.
 ↑ http://echo24.cz/a/wf5yW/babisovo-zneuzivani-medii-bude-resit-snemovna-na-mimoradne-schuzi [online]. Echo24.cz, 2017-05-05, [cit. 2017-05-07]. Dostupné online.
 ↑ Babiš lhal, zneužíval média, řekli poslanci. Zeman má dodržovat ústavu. iDNES.cz [online]. 2017-05-10 [cit. 2017-09-24]. Dostupné online.
 ↑ Usnesení PS č. 1665. www.psp.cz [online]. [cit. 2017-09-24]. Dostupné online. ( )
 ↑ Babiš chce lidem s příjmy do 113 tisíc snížit daně a sociální pojištění pro živnostníky a firmy. Aktuálně [online]. . Dostupné online.
 ↑ Babiš slibuje zvýšení starobních důchodů až na 80 procent průměrné mzdy » BYZNYS NOVINY - zprávy a publicistika z České republiky i ze zahraničí. Byznys noviny [online]. . Dostupné online.
 ↑ Potřebujeme EU, ne czexit. Pressreader.com [online]. . Dostupné online.
 ↑ Babiš odmítá platit v Česku eurem. „Zachovejme si korunu,“ volá vicepremiér. Blesk [online]. . Dostupné online.
 ↑ "Babiš: Uprchlíci jsou největší ohrožení Evropy, větší než konflikt s Ruskem". iDNES.cz. 1. července 2015.
 ↑ "Pomůže NATO s migranty? Je to věc EU, tvrdí


text:
Hamáček. Babiš proti". Týden. 10. září 2015.
 ↑ "Rozdělení Ukrajiny by bylo jako obětování Československa z roku 1938, míní Babiš". Novinky. 6. března 2015.
 ↑ Andrej Babiš šokoval prohlášením, ze kterého se pražské kavárně udělá zle. Anobudelip [online]. . Dostupné online.
 ↑ "CEFC je zvláštní investor. Jestli nám chce Čína pomoct, ať koupí OKD, řekl Babiš". Lidovky. 6. listopadu 2016.
 ↑ "Babiš: Čínské investice CEFC si vylobbovali lidé spjatí s ČSSD. Se Zemanem se neshodnu". iHNed.cz. 22. října 2016.
 ↑ KOPECKÝ, Josef. Zeman po tragédii v Berlíně odmítl uprchlíky, Babiš kritizuje Merkelovou. iDNES.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ ČTK. Sobotka odmítl Babišův výrok o vině Merkelové za útok v Berlíně. Místo výkřiků hledejme řešení, řekl. Aktuálně.cz [online]. . Dostupné online.
 ↑ Babiš dostal cenu za nejlepšího ministra financí. Novinky.cz. Dostupné online [cit. 2016-10-09]. (cs-CZ)
 Andrej Babiš na Twitteru (anglicky)
 Blog Andreje Babiše na iDNES.cz
 Jak se MFD a LN změnily po Babišově vstupu do Mafry - článek v časopise Přítomnost
 Citováno z „http://www.multimediaexpo.cz/mmecz/index.php/Andrej_Babi%C5%A1“
 Kategorie: Andrej Babiš | Čeští podnikatelé | Slovenští podnikatelé | Místopředsedové vlád České republiky | Ministři financí České republiky | Poslanci Parlamentu České republiky (2013–2017) | Poslanci Parlamentu České republiky (2017–2021) | Předsedové ANO 2011 | Členové KSS | Čeští miliardáři | Žijící lidé | Muži
 Sysop vytvořil tuto verzi stránky : 24. 6. 2019


text:
Učitelské listy: 24.6.2016
 Stanislav Novák: Problém českého školství – problém nedostatku aprobovaných učitelů
 pátek 24. června 2016 · 0 komentářů
 Příspěvek z diskuse na LXXII. Akademickém fóru, pořádaném 19. 5. 2016 Odbornou skupinou Organizace výzkumu ČFS JČMF na téma „Diskuse o změnách“.
 Zdroj: Příloha záznamu z LXII. Akademického fóra
 Mezi dlouho neřešené problémy českého školského systému patří problém, který je ukryt ve znění samotného zákona č. 563/2004 Sb. o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů. Zákon řeší požadavky na kvalifikaci učitelů druhého stupně základních škol (§8) a učitelů střední školy (§9) a v obecné rovině nastavuje požadavky příslušného magisterského vzdělání, přičemž cesty vedoucí k dosažení učitelské kvalifikace mohou být různé. Zajišťuje tedy, aby ten, kdo chce vykonávat učitelské povolání, měl magisterské vzdělání.
 To, co ale není vůbec zákonem zajištěno, je, aby učitel, který vyučuje např. matematiku nebo fyziku, měl vzdělání v těchto oborech. V praxi tak na obou typech škol dochází k tomu, že tyto předměty učí klidně učitel s aprobací např. český jazyk – společenské vědy, protože je to v souladu s příslušným zákonem. Zákon totiž dokonce v § 22, odst. 5 říká, že „Pedagogický pracovník, který vedle přímé pedagogické činnosti, pro kterou má odbornou kvalifikaci, vykonává také další přímou pedagogickou činnost v rámci druhu práce sjednaného v pracovní smlouvě, pro kterou nemá odbornou kvalifikaci, splňuje pro pracovněprávní účely předpoklad podle § 3 odst. 1 písm. b).“, což znamená – cituji z § 3 – že „má odbornou kvalifikaci pro přímou pedagogickou činnost, kterou vykonává“. Jinými slovy může učit cokoliv.
 V Ústeckém kraji už delší dobu můžeme pozorovat neblahé důsledky tohoto zákona. Učitelů s aprobací matematika nebo fyzika je na obou stupních zoufale málo a problém se stále prohlubuje, protože jen zájemců o studium učitelství v obou předmětech (a všem se určitě nepodaří úspěšně dokončit studium) je podstatně méně než učitelů matematiky a fyziky odcházejících do důchodu. Proto jsou ředitelé škol fakticky nuceni k tomu, aby přijímali různá „náhradní“ řešení, což zákon umožňuje. Tyto předměty pak učí učitelé, kteří nemají příslušné vzdělání, výuka je tím silně poznamenaná a studenti nemají tyto předměty ještě více v oblibě.
 Kruh se tím uzavírá, protože pak je ještě méně zájemců u studium těchto předmětů. MŠMT o tomto problému fakticky neví, protože sleduje sice nekvalifikovanost učitelů, ale tento problém do této oblasti podle zákona nespadá. Avšak vůbec nesleduje, zda předměty vyučuje učitel s příslušnou aprobací. Prvním krokem k řešení tohoto stavu by bylo změnit příslušné paragrafy citovaného zákona.
 Stanislav Novák: Problém českého školství – problé...


text:
Informace o vodě | Kontrola jakosti teplé vody | CENTRUM VODY, rozbory vody dostupné z celé ČR
 Úvod » Informace o vodě » Kontrola jakosti teplé vody
 Informace o vodě / Kontrola jakosti teplé vody
 Metodické doporučení Státního zdravotního ústavu – Oddělení hygieny vody ke kontrole jakosti teplé vody (zvláště s ohledem na riziko přítomnosti legionel) podle § 3 odst. 3 zákona č. 258/2000 Sb. v platném znění.
 Zákon č. 258/2000 Sb. o ochraně veřejného zdraví (dále jen zákon) a Vyhláška MZ č. 252/2004 Sb. v platném znění, kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody (oba dokumenty ve znění pozdějších předpisů) stanoví požadavky na jakost teplé vody:
 „Teplá voda dodávaná jako součást podnikatelské činnosti osoby nebo jiné činnosti právnické osoby musí splňovat hygienické limity mikrobiologických, biologických, fyzikálních, chemických a organoleptických ukazatelů jakosti, které jsou upraveny prováděcím právním předpisem; za splnění této povinnosti odpovídá výrobce teplé vody. Teplou vodu dodávanou potrubím užitkové vody nebo vnitřním vodovodem1, které jsou konstrukčně propojeny směšovací baterií s vodovodním potrubím pitné vody, může výrobce vyrobit jen z vody pitné. Je-li nedodržení hygienického limitu teplé vody způsobeno vnitřním vodovodem nebo jeho údržbou a jde o stavbu, v níž je teplá voda dodávána veřejnosti, postupují výrobce teplé vody, odběratel a další osoby v obdobném postavení obdobně podle § 4 odst. 5 vět čtvrté a páté.“ (§3 odst. 3 zákona).
 Poznámka: citovaný odstavec se netýká teplé vody pro osobní hygienu zaměstnanců, kterou
 řeší § 41a) zákona.
 Požadavky na jakost teplé vody
 Prováděcím předpisem je vyhláška č. 252/2004 Sb., konkrétně její Příloha č. 2, která definuje soubor ukazatelů jakosti teplé vody a jejich limitních hodnot. Výběr ukazatelů byl proveden na základě skutečnosti, že
 · tato teplá voda se vyrábí z vody pitné,
 · do teplé vody se mohou přidávat některé přípravky, které se běžně u pitné vody nepoužívají,
 · u teplé vody se mohou oproti pitné vodě používat vyšší koncentrace některých přípravků,
 1 Zde zákon 258/2000 Sb. odkazuje na zákon o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu (274/2001 Sb. ve znění pozdějších předpisů), podle kterého je vnitřní vodovod potrubí určené pro rozvod vody po pozemku nebo stavbě, které navazuje na konec vodovodní přípojky. Norma ČSN 75 5409 definuje vnitřní vodovod jako „potrubí včetně příslušenství a technických zařízení na ně připojených určené pro rozvod vody po pozemku nebo stavbě (zpravidla v rámci nemovitosti), které navazuje na konec vodovodní přípojky nebo na čerpací stanici, popř. jiný zdroj vody“.
 · hodnoty některých ukazatelů se mohou změnit v důsledku ohřevu vody.
 Je-li voda vyráběná z vody pitné, hlavní zdravotní riziko z teplé vody představují patogenní a podmíněně patogenní bakterie schopné pomnožování v teplé vodě, tedy především legionely.
 Požadavky na kontrolu jakosti teplé a pitné vody
 K častým dotazům k vyhlášce č. 252/2004 Sb. patří otázka na četnost kontroly jakosti teplé vody uvedené v § 3 odst. 3 zákona. Četnost kontroly této vody není ve vyhlášce stanovena, protože ani zákon se o povinnosti kontroly nezmiňuje. Kontrola se provádí zejména v případech jako je šetření zdroje


text:
nákazy u nemocných s legionelózou, dále při podezření na souvislost mezi jakostí teplé vody a zhoršenou epidemiologickou situací obecně, odůvodněné stížnosti spotřebitele, uvádění systémů teplé vody do provozu apod. Jinak provádí výrobce teplé vody kontrolu podle potřeby tak, aby zajistil stanovenou jakost a zdravotní nezávadnost dodávané teplé vody. Četnost kontroly tedy záleží na rozhodnutí výrobce (distributora) teplé vody.
 (Poznámka: požadavky na četnost kontroly teplé vody pro osobní hygienu zaměstnanců uvádí § 41a, odstavec 3 zákona.)
 Novela vyhlášky č. 252/2004 Sb. platná od května 2014 rozšířila platnost limitní hodnoty pro legionely také pro pitnou vodu použitou pro výrobu teplé vody (viz vysvětlivka č. 2 k Příloze 2). To znamená, že již na přítoku do systému ohřevu teplé vody by voda neměla obsahovat více legionel než 100 KTJ/100 ml. Tato změna ale neznamená, že by si výrobci pitné vody museli pitnou vodu na tento ukazatel pravidelně vyšetřovat. Ani zde není žádná povinná četnost kontroly stanovena. Ke kontrole bude nejspíše přistoupeno poté, kdy výrobce teplé vody zjistí, že jeho voda přesahuje uvedený limit a při šetření příčin zjistí, že již napájecí pitná voda má vyšší hodnoty legionel.
 Při rozhodování, zda teplá voda má či nemá stanovenou jakost a zda je či není potřebné provést rozbor, je možné v případě legionel (coby zdravotně nejzávažnějšího ukazatele jakosti teplé vody) vycházet ze znalosti distribučního systému teplé vody. Určité technické parametry systému totiž mohou signalizovat podmínky pro potenciální rozvoj legionel a jejich výskyt v závažných denzitách (počtech).
 Návrh parametrů, signalizujících podmínky pro potencionální rozvoj legionel v distribučním systému teplé vody.
 Cílem tohoto doporučení je návrh parametrů2, jež by signalizovaly potencionální výskyt legionel v závažných denzitách v rozvodné síti teplé vody (popř. i pitné vody, i když zde je to málo pravděpodobné). Při důvodném podezření na rozvoj legionel v rozvodné síti je nutno zajistit příslušné odběry dle postupu, uvedeném v „Metodickém návodu k zajištění programu surveillance legionelóz, bod 2.2.2.“, vydaném ve Věstníku MZ ČR, částka 1, leden 2000, a laboratorní vyšetření vzorků vody podle příslušných referenčních metod na stanovenílegionel (ČSN ISO 11731 a ČSN ISO 11731-2).
 2 Návrh těchto parametrů se opírá o německé technické dokumenty DVGW : W 551 (Zařízení pro ohřev a
 provoz pitné vody: technická opatření ke snížení nárůstu legionel) a W 552 (Technická opatření ke snížení
 nárůstu legionel: sanace a provoz), dále o Evropskou směrnice pro kontrolu a prevenci legionářské nemoci z roku 2006 (vypracováno členy komisí EWGLINET a EWGLI; český překlad dostupný na http://www.unichem.cz/download/EU_Smernice_070123.pdf) a české technické normy ČSN 060320 a ČSN EN 806 části 2 a 5. Přihlédnuto je rovněž k nedávno vydané technické normalizační informaci TNI CEN/TR 16355 (75 5407) Doporučení pro prevenci zvyšování koncentrace bakterií rodu Legionella ve vnitřních vodovodech pro rozvod vody určené k lidské spotřebě.
 Návrh parametrů, které by měl splňovat distribuční systém teplé vody s ohledem na minimalizaci rozvoje legionel:
 a/ regulace distribučního systému, monitorování teplotního režimu:
 · výstupní voda z ohřevu by měla mít teplotu alespoň 60 °C
 · teplá voda by měla být uchovávána při 60 °C a distribuována tak, aby během jedné minuty na


text:
výtoku byla dosažena teplota nejméně 50 °C, lépe 55 °C
 · v systému cirkulující teplé vody by neměla poklesnout teplota vratné vody o více než 5 °C proti výstupní vodě z ohřevu; její teplota by měla být 55 °C, ne méně než 50 °C
 · teplota ve studeném rozvodu by neměla překročit 20 °C po odtáčení vody po dobu 2 minut
 · regulace systému v teplotě, tlaku a průtoku (cílem je dosažení vyrovnaného tlaku, teploty a průtoku teplé vody na jednotlivých stoupačkách); rozdíl mezi nejvyšší a nejnižší teplotou zaznamenanou na výtocích po jedné minutě odtáčení by neměl být vyšší než 10 °C (větší rozdíl signalizuje nedostatečný průtok, špatně navržený systém, nedostatečnou izolaci nebo zpětný tok studené vody do teplovodního systému);
 b/ ostatní technické požadavky:
 · odpojit slepá, nevyužívaná potrubí
 · odpojit od rozvodů provozně nevyužívané zásobníky vody
 · opravit neprůtočné nebo málo průtočné větve teplého či studeného rozvodu
 · objem skladované studené vody by neměl být větší než je běžná jednodenní spotřeba
 · teplotní šok - zajistit technicky možnost periodického zvyšování teploty teplé vody na 70 °C (tj. cirkulaci této vody celým systémem po 3 dny s tím, že na výtocích neklesne teplota vody pod 65 °C); event. zajistit jiný způsob dezinfekce teplé vody
 · konstantní udržování teploty vody mezi 55-56 °C ke kontrole legionely v distribučních systémech teplé vody (představuje metodu nejčastěji používanou)
 · šokové hyperchlorování (v případě nutnosti sanace kontaminovaného potrubí) – provádí se při teplotách pod 30 °C jednou dávkou chloru do vody (koncentrace volného residuálního chloru by měla být 20-50 mg/l
 v celém systému včetně okrajových bodů; doba kontaktu 2 hod. při konc. 20 mg/l nebo 1 hod. při 50 mg/l)
 · k dezinfekci je možné použít také oxid chloričitý (chlordioxid), který má výhodu, že tento není tak prchavý jako chlor při vyšších teplotách a vykazuje vyšší účinnost proti biofilmu
 · použité materiály pro rozvody nesmí podporovat rozvoj mikroorganismů (viz prEN 16421:2012, návrh evropské normy testovacích metod pro stanovení vlivu materiálů na vodu určenou pro lidskou spotřebu3)
 · potrubí studeného rozvodu by mělo být izolováno a vzdáleno od teplovodních trubek a jiných rozvodů tepla, aby se zabránilo zvýšení teploty vody ve studeném rozvodu (zvýšení této teploty by nemělo být vyšší než o 2°C)
 · ochrana rozvodů proti zpětnému průtoku vody (dle ČSN EN 1717);
 c/ sanitace a údržba:
 · provozní řád pro provoz zařízení na ohřev a rozvody teplé vody by měl obsahovat pokyny, týkající se sanitace a údržby (pravidelné odkalování zásobníků a potrubí, neboť sedimenty, kal či inkrusty ztěžují dezinfekci, brání řádné regulaci systému v tlaku, teplotě i průtoku, umožňují rozvoj a přežívání mikroflóry v rozvodech a jejich následné šíření do celého distribučního systému).
 3 V ČR dosud takové testování materiálů potrubí používaných k distribuci pitné a teplé vody povinné není.
 Nedodržení výše uvedených pokynů vytváří podmínky pro rozvoj mikroflóry a tedy i legionel v rozvodné síti. Překročení či nedodržení výše uvedených parametrů signalizuje potencionální možnost rozvoje legionel v daném rozvodu a jeho rizikovost s ohledem na vznik legionelózy, a je tedy důvodem pro odběry


text:
vzorků vody pro stanovení legionel. Podrobnosti o celkové péči o vnitřní vodovod (domovní rozvod teplé a studené vody) lze nalézt v publikaci „Pitná voda z kohoutku; zdravotní aspekty vnitřních vodovodů. Informace a tipy pro vlastníky a nájemníky domů a bytů”, která je volně dostupná na http://www.szu.cz/tema/zivotni-prostredi/vnitrni-vodovod. Otázce legionel se věnuje tiz též dokument SZÚ „Legionelóza a její prevence“ dostupný na http://www.szu.cz/tema/zivotni-prostredi/legioneloza-a-jeji-prevence.
 Příloha: Prevence nadměrného výskytu bakterií rodu Legionella v teplé a pitné vodě
 (Výtah z technické normalizační informace TNI CEN/TR 16355 (75 5407) Doporučení pro prevenci zvyšování koncentrace bakterií rodu Legionella ve vnitřních vodovodech pro rozvod vody určené k lidské spotřebě)
 · Teplota vody v potrubí nemá být v rozmezí 25 až 55 °C, která je optimální pro růst bakterií rodu Legionella.
 · U vnitřního vodovodu teplé vody bez cirkulace by v kterémkoli místě vodovodu měla voda při běžném způsobu používání dosáhnout teploty nejméně 55 °C.
 · U vnitřního vodovodu teplé vody s cirkulací by teplota vody v každém cirkulačním okruhu měla být nejméně 55 °C. Do 30 sekund po otevření kterékoli výtokové armatury by teplota vytékající vody neměla být nižší než 60 °C.
 · Je potřeba bránit či omezovat dobu stagnace vody v potrubí. K tomu slouží především správné navržení a provedení vnitřního vodovodu (teplé i studené vody).
 · Jako prevence dlouhodobé stagnace vody má být z každé části vnitřního vodovodu voda rovnoměrně odebírána nebo nejméně jednou za týden má být každá část vnitřního vodovodu propláchnuta.
 · Odbočky k uzávěrům nepoužívaných potrubí by měly být pokud možno co nejkratší, jejich délka by neměla být větší než dvojnásobek vnitřního průměru trubky. Nepoužívaná zaslepená potrubí by měla být odstraněna nebo od používaného potrubí odpojena, a upravena jako odbočky k uzávěrům nepoužívaného potrubí.
 · Ohřívače a zásobníky na teplou vodu je nutné pravidelně odkalovat, stejně tak níže položené části potrubí, kde může docházet k akumulaci sedimentu.
 · Přežívání a rozvoj bakterií rodu Legionella podporuje existence biofilmů na vnitřním povrchu potrubí a zásobníků. Použití kvalitních materiálů nepodporuje růst bakterií a omezuje tvorbu biofilmu.
 · Teplota studené vody ve vodovodech (v budovách) má být udržována na nízké úrovni, každopádně nemá být vyšší než 25 °C. Proto se nesmí potrubí studené pitné vody vést v blízkosti tepelných zdrojů. Vzdálenost potrubí studené pitné vody vedeného souběžně s potrubím teplé vody nebo potrubím ústředního vytápění má být ve stěnách nejméně 125 mm a v podlahách nebo betonových stěnách nejméně 200 mm. Při vedení potrubí v podhledech musí být potrubí teplé vody nebo ústředního vytápění vedeno nad potrubím studené pitné vody, od kterého musí být dostatečně vzdáleno. Pokud je vedení potrubí teplé vody, studené pitné vody a ústředního vytápění umístěno v instalačních šachtách, má být potrubí studené pitné vody vedeno v oddělené, „chladné“ šachtě.
 · Vnitřní vodovod teplé vody má být navržen a proveden tak, aby bylo možné provést termickou dezinfekci vodou o teplotě 70 °C, která musí být dosažena v kterémkoli místě vodovodu.
 Příloha: Přehled požadavků na jakost teplé vody
 (k Vyhlášce Ministerstva zdravotnictví č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu