text:
uvedeném v § 13 odst. 3 a 5, se shodným třetím dvojčíslím, které odpovídá datu, v němž mají být rodná čísla individuálně přidělována výdejovými místy. Z tohoto souboru určených rodných čísel se zpracovávají sestavy určených rodných čísel (dále jen „sestava“) pro jednotlivé kalendářní dny, které zpracovávají výdejová místa,
 (1) Ministerstvo spravuje a pro účely tvorby, určování, předávání, přidělování, ověřování, osvědčování a provádění změn rodných čísel zpracovává registr rodných čísel (dále jen „registr“). Registr obsahuje veškerá určená rodná čísla podle tohoto zákona i podle dříve platných právních předpisů.
 d) v případě změny rodného čísla původní rodné číslo, a to jako blokovaný údaj14c),
 e) důvod provedení změny rodného čísla,
 h) datum, místo a okres narození a u nositele rodného čísla, který se narodil v cizině, stát, na jehož území se narodil.
 (7) Ministerstvo předává z registru výdejovým místům sestavy pro individuální přidělení rodného čísla fyzickým osobám. Výdejová místa, vyjma zvláštní matriky, předají nejpozději do 10 dnů po ukončení kalendářního měsíce ministerstvu vyplněné sestavy zpracované za každý příslušný kalendářní měsíc. Zvláštní matrika předá ministerstvu vyplněné sestavy zpracované v příslušném kalendářním čtvrtletí vždy nejpozději do 10 dnů po ukončení tohoto kalendářního čtvrtletí. Vyplněné sestavy předávají výdejová místa ministerstvu ve formě, v jaké jim sestavy poskytlo. Technický způsob předávání vyplněných sestav ministerstvu stanoví prováděcí právní předpis.
 Ministerstvo předává rodná čísla výdejovým místům, kterými jsou
 c) policie, která přiděluje rodná čísla cizincům s povolením k pobytu na území České republiky, kterým toto povolení podle zvláštního právního předpisu vydala14b),
 d) ministerstvo, které přiděluje rodná čísla
 1. obyvatelům, kteří nejsou uvedeni v písmenech a) až c),
 5. cizincům s povolením k pobytu na území České republiky, kterým toto povolení podle zvláštního právního předpisu14b) vydalo,
 6. pro potřeby policie, celní správy a zpravodajských služeb podle zvláštních právních předpisů14g).
 b) samostatný doklad o přiděleném rodném čísle vydaný a potvrzený příslušným výdejovým místem nebo doklad o přiděleném rodném čísle vydaný Českou správou sociálního zabezpečení před 1. lednem 2003 (dále jen „doklad o rodném čísle“),
 c) občanský průkaz, pokud je v něm uvedeno rodné číslo,
 e) průkaz o povolení k pobytu cizince, potvrzení o přechodném pobytu na území České republiky občana Evropské unie, průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie a průkaz o povolení k trvalému pobytu občana Evropské unie, nebo
 f) průkaz povolení k pobytu azylanta nebo průkaz oprávnění k pobytu osoby požívající doplňkové ochrany.
 c) cizinci s povolením k pobytu na území České republiky14b),
 c) došlo k osvojení, nebo
 (3) Změna rodného čísla se neprovede v případech, kdy fyzická osoba užívá namísto rodného čísla desetimístné nebo devítimístné číslo, které podle definice rodného čísla uvedené v § 13 odst. 3 a 4 odpovídá datu jejího narození, o němž však vznikly pochybnosti, že jeho číselná podoba byla vytvořena nesprávným přepisem rodného čísla provedeným orgány veřejné moci do osobních a úředních dokladů a dalších listin (dále jen „užívané číslo“), pokud
 (6) Změna rodného čísla se neprovede v případech, kdy 2 nebo více fyzických osob téhož pohlaví, narozených téhož dne, měsíce a roku téže matce, užívá namísto přiděleného rodného čísla devítimístné nebo desetimístné


text:
číslo, které podle definice rodného čísla uvedené v § 13 odst. 3 a 4 odpovídá datu jejich narození, a jehož číselná podoba byla vytvořena nesprávným přepisem rodného čísla do osobních a úředních dokladů a dalších listin, provedeným orgány veřejné moci vzájemnou záměnou rodných čísel těchto fyzických osob, pokud každá z fyzických osob písemně prohlásí, že nežádá provedení změny užívaného čísla na nové rodné číslo.
 (3) Žádost o přidělení rodného čísla musí být sepsána v českém jazyce nebo opatřena úředně ověřeným překladem9), musí obsahovat úředně ověřený podpis žadatele9), pokud ji žadatel nepodepisuje před zaměstnancem výdejového místa. Úředně ověřený podpis žadatele se nevyžaduje, podala-li žádost o přidělení rodného čísla Česká správa sociálního zabezpečení nebo okresní správa sociálního zabezpečení podle § 16 písm. e).
 (4) K žádosti o přidělení rodného čísla podle odstavce 2 připojí žadatel kopii dokladu o datu a místě narození a státním občanství; je-li tento doklad vyhotoven v jiném než českém jazyce, přiloží k němu jeho úřední překlad do jazyka českého9). Je-li žadatelem o přidělení rodného čísla Česká správa sociálního zabezpečení nebo okresní správa sociálního zabezpečení podle zvláštního právního předpisu14e), nahrazuje úřední překlad dokladu podle věty první překlad provedený Českou správou sociálního zabezpečení nebo okresní správou sociálního zabezpečení. Česká správa sociálního zabezpečení nebo okresní správa sociálního zabezpečení připojí k žádosti o přidělení rodného čísla adresu pro doručování fyzické osoby, pro niž o rodné číslo žádá podle § 16 písm. e).
 (5) Je-li žadatelem o přidělení rodného čísla Česká správa sociálního zabezpečení nebo okresní správa sociálního zabezpečení podle zvláštního právního předpisu14e), doručí ministerstvo doklad o přiděleném rodném čísle fyzické osobě, pro niž bylo žádáno, a současně sdělí toto rodné číslo České správě sociálního zabezpečení nebo okresní správě sociálního zabezpečení.
 f) podpis nositele rodného čísla nebo jeho zákonného zástupce, který žádost o ověření rodného čísla podává (dále jen „žadatel o ověření“).
 (3) Ministerstvo na základě údajů vedených v registru ověří správnost uvedeného výdejového místa, které nositeli rodného čísla rodné číslo vydalo, a ve spolupráci se zjištěným skutečným výdejovým místem pak ověří, zda rodné číslo uvedené v žádosti je správné a je přiděleno nositeli rodného čísla, který je uveden v žádosti. Na základě zjištěných skutečností ministerstvo žadateli o ověření sdělí, že rodné číslo je správné, anebo že nositeli rodného čísla podle odstavce 1 písm. a) bylo přiděleno rodné číslo chybné anebo rodné číslo, které bylo současně přiděleno jinému nositeli rodného čísla. V případě zjištěné chyby v rodném čísle anebo jeho nejedinečnosti ministerstvo provede změnu rodného čísla podle ustanovení § 17 odst. 2 písm. a) nebo b) a oznámí tuto skutečnost žadateli o ověření a zjištěnému nositeli duplicitního rodného čísla.
 (4) Sdělení o ověření rodného čísla podle odstavce 2 musí být žadateli o ověření doručeno do vlastních rukou.
 (5) Ministerstvo o ověření rodného čísla podle odstavce 2 provede v registru záznam s uvedením data jeho provedení.
 f) podpis nositele rodného čísla nebo jeho zákonného zástupce, který žádost o osvědčení rodného čísla podává (dále jen „žadatel o osvědčení“).
 (3) K žádosti podle odstavce 2 připojí žadatel o osvědčení kopii rodného listu nositele rodného čísla, o

type: other


text:
jehož osvědčení je žádáno, popřípadě jiný doklad o datu a místě jeho narození; je-li tento doklad vyhotoven v jiném než českém jazyce, přiloží se k němu jeho úřední překlad do jazyka českého. K žádosti se rovněž přikládá doklad o státním občanství.
 (5) Doklad o rodném čísle podle odstavce 3 musí být žadateli o osvědčení doručen do vlastních rukou.
 (6) Ministerstvo o vydání dokladu o rodném čísle podle odstavce 3 provede v registru záznam s uvedením data jeho vydání.
 a) jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození, místo a okres narození nositele rodného čísla, o jehož potvrzení změny je žádáno; u nositele rodného čísla narozeného v cizině místo narození a stát, na jehož území se narodil,
 d) podává-li za nositele rodného čísla žádost jeho zákonný zástupce, uvede se též jméno, popřípadě jména, příjmení a adresa místa trvalého pobytu nebo jiného pobytu anebo bydliště v cizině zákonného zástupce nositele rodného čísla,
 e) podpis nositele rodného čísla nebo jeho zákonného zástupce.
 (5) Potvrzení o změně rodného čísla podle odstavce 4 musí být žadateli o potvrzení změny rodného čísla doručeno do vlastních rukou.
 (2) Za přestupek podle odstavce 1 písm. a) lze uložit pokutu do 25000 Kč, za přestupek podle odstavce 1 písm. b), c) a d) pokutu do 100000 Kč.
 (5) Pokud není v odstavci 3 stanoveno jinak, vztahuje se na přestupky a jejich projednávání zákon o přestupcích14h).
 (2) Za správní delikt podle odstavce 1 písm. a) se uloží pokuta do 1000000 Kč a za správní delikt podle odstavce 1 písm. b) pokuta do 10000000 Kč.
 (6) Správní delikty podle tohoto zákona v prvním stupni projednává Úřad pro ochranu osobních údajů14i) (dále jen „Úřad“).
 (7) Na odpovědnost za jednání, k němuž došlo při podnikání fyzické osoby14j) nebo v přímé souvislosti s ním, se vztahují ustanovení tohoto zákona o odpovědnosti a postihu právnické osoby.
 (1) Zaměstnanci ministerstva, krajů nebo obcí, přednosta a zaměstnanci v újezdních úřadech4) a zaměstnanci a příslušníci policie jsou povinni zachovávat mlčenlivost o skutečnostech, se kterými se seznámili při provádění tohoto zákona nebo v přímé souvislosti s ním. Tato povinnost trvá i po skončení pracovněprávního nebo služebního poměru.
 d) úřadům práce19) údaje potřebné pro plnění úkolů při zabezpečování státní politiky zaměstnanosti.
 Jsou-li v informačním systému vedeny o obyvatelích, popřípadě o jiných fyzických osobách, údaje o jménu, popřípadě jménech, a příjmení, zpracovávají se tyto údaje v písmenné podobě uvedené v matričním dokladu občana19c), popřípadě v písmenné podobě uvedené v cestovním dokladu, v průkazu nebo v potvrzení cizince vydaném podle zvláštního právního předpisu. V případě, že v písmenné podobě jména, popřípadě jmen, a příjmení dojde v průběhu zpracovávání těchto údajů v informačním systému k jakékoliv změně v jejich přepisu, přechýlení nebo v doslovném písmenném přepisu, oproti tvaru, který je uveden v těchto dokladech, vede se v informačním systému údaj podle posledního platného aktuálního stavu písmenného tvaru a současně se jako historické údaje k příslušné fyzické osobě uchovávají také veškeré předcházející jazykové nebo gramatické podoby jejich jména, popřípadě jmen, a příjmení.
 (1) Ministerstvo využívá pro plnění úkolů v oblasti evidence obyvatel a rodných čísel údaje


text:
vedené v informačních systémech provozovaných policií21) o cizincích s povolením k pobytu na území České republiky, a to v elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový přístup v rozsahu jméno, popřípadě jména, příjmení včetně dřívějších jmen a příjmení, den, měsíc a rok narození, pohlaví a státní občanství cizince, rodné číslo, fotografie, místo, okres a stát narození, druh a místo pobytu.
 (2) Ministerstvo, krajské úřady, obecní úřady obcí s rozšířenou působností, matriční úřady a ohlašovny využívají pro plnění úkolů v oblasti evidence obyvatel a rodných čísel referenční údaje ze základního registru obyvatel, základního registru práv a povinností, základního registru osob a ze základního registru územní identifikace, adres a nemovitostí a dále údaje vedené v informačním systému katastru nemovitostí v rozsahu údajů o adresách a jejich změnách.
 (1) Ministerstvo kontroluje výkon přenesené působnosti na úseku evidence obyvatel u obecních úřadů obcí s rozšířenou působností.
 a) vzory tiskopisů „Přihlašovací lístek k trvalému pobytu“, „Doklad o rodném čísle“, „Žádost o poskytnutí údajů z informačního systému“ a „Potvrzení o změně místa trvalého pobytu“,
 § 26 a 27
 Těmito ustanoveními byly novelizovány jiné zákony.
 1. Zákon č. 2/2002 Sb., kterým se mění zákon č. 325/1999 Sb., o azylu a o změně zákona č. 283/1991 Sb., o Policii České republiky, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o azylu), a některé další zákony, nabyl účinnosti prvním dnem následujícího měsíce po dni vyhlášení (1. února 2002).
 4. Zákon č. 501/2004 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím správního řádu, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2006.
 5. Zákon č. 444/2005 Sb., kterým se mění zákon č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2006.
 6. Zákon č. 68/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel), ve znění pozdějších předpisů, nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (15. března 2006).
 8. Zákon č. 161/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem vyhlášení (27. dubna 2006).
 9. Zákon č. 165/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 325/1999 Sb., o azylu a o změně zákona č. 283/1991 Sb., o Policii České republiky, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o azylu), ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem 1. září 2006.
 10. Zákon č. 189/2006 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o nemocenském pojištění, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2007.
 11. Zákon č. 342/2006 Sb., kterým se mění některé zákony související s oblastí evidence obyvatel a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (3. července 2006).
 12. Zákon č. 239/2008 Sb., kterým se mění některé zákony související s registrovaným partnerstvím, nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (1. července 2008).
 13. Zákon č. 274/2008 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Policii České republiky, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2009.
 14. Zákon


text:
č. 305/2008 Sb., kterým se mění zákon č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2009.
 15. Zákon č. 7/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, nabyl účinnosti prvním dnem šestého kalendářního měsíce následujícího po dni jeho vyhlášení (1. července 2009).
 16. Zákon č. 41/2009 Sb., o změně některých zákonů v souvislosti s přijetím trestního zákoníku, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2010.
 17. Zákon č. 227/2009 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o základních registrech, nabyl účinnosti dnem 1. července 2010, s výjimkou ustanovení čl. C bodu 60, které nabylo účinnosti dnem jeho vyhlášení (24. července 2009).
 18. Zákon č. 281/2009 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím daňového řádu, nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2011.
 19. Zákon č. 306/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2010.
 4) § 37 zákona č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky.
 5) Zákon č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů.
 5e) § 27 občanského zákoníku.
 5f) § 11 a násl. zákona č. 94/1963 Sb., o rodině, ve znění pozdějších předpisů.
 5g) § 17a zákona č. 94/1963 Sb.
 5h) § 22 zákona č. 94/1963 Sb.
 5i) § 24 zákona č. 94/1963 Sb.
 7a) Zákon č. 94/1963 Sb., o rodině, ve znění pozdějších předpisů.
 12a) § 3 odst. 4 zákona č. 301/2000 Sb.
 14h) Zákon č. 200/1990 Sb., o přestupcích, ve znění pozdějších předpisů.
 14i) § 29 odst. 1 písm. f) zákona č. 101/2000 Sb., ve znění zákona č. 517/2002 Sb.
 14j) § 2 odst. 2 obchodního zákoníku.


text:
London Finance and Investment Corporation a.s. Praha 1 IČO 26031621 kontakty (20.09.2018) | Finance.cz
 London Finance and Investment Corporation a.s. Praha 1 IČO: 26031621
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu London Finance and Investment Corporation a.s., která sídlí v obci Praha 1 a bylo jí přiděleno IČO 26031621.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma London Finance and Investment Corporation a.s. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem London Finance and Investment Corporation a.s. se sídlem v obci Praha 1 byla založena v roce 2000. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 3 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Realitní činnost a Zprostředkování obchodu a služeb .
 Základní údaje o London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 Městský soud v Praze 16.1.2007
 B 11497
 26031621
 London Finance and Investment Corporation a.s.
 Akciová společnost 20.12.2000
 Akciová společnost byla založena podle § 172 obchodníhozákoníku.V zakladatelské listině učiněné formou notářského zápisu ze dne12.12.2000 bylo zároveň rozhodnuto o založení společnosti,schválení jejích stanov a jmenování členů představenstva adozorčí rady. Zakladatel splatil celé základní jměníspolečnosti, které je představováno finanční hotovostí tak, jakje uvedeno v zakladatelské listině. 20.12.2000
 iu4ezfs
 CZ26031621
 London Finance and InvestmentCorporation a.s.
 Rybná 669/4 PRAHA 1 - STARÉ MĚSTO 110 00 PRAHA 1
 2112440229/2700 15.1.2016
 51-8862050227/0100 1.4.2013
 2106015533/2700 1.4.2013
 Kontakty na London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 Rybná 669 , 110 00 Praha 1 Česká republika
 Praha 1, Rybná 669/4, PSČ 11000 21.11.2006
 Nádražní 27 , 370 01 České Budějovice Česká republika
 České Budějovice, Nádražní 27, PSČ 37001 20.12.2000 - 21.11.2006
 Rybná 669/4, Praha 110 00
 Rybná 669/4, Staré Město, 11000 Praha 1
 Obory činností London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 zprostředkování obchodu aslužeb 2.5.2006 - 28.7.2011
 realitní činnost 20.12.2000 - 28.7.2011
 Nemanická 440/14 , České Budějovice 370 10
 1001029534
 Pražská tř. 1815/1 , České Budějovice 370 04
 1012202615
 Vedení firmy London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 Petr Paťha 29.12.2015
 Na Jamech 32 , 382 81 Besednice Česká republika
 Na Jamech 32, 382 81 Besednice
 Tomáš Řehout 29.12.2015
 Matice školské 197 , 370 01 České Budějovice Česká republika
 Matice školské 197/4, České Budějovice 7, 370 01 České Budějovice
 Mgr. Martin Řehout 20.12.2000 - 21.11.2006
 E. Destinnové 42 , 370 01 České Budějovice Česká republika
 České Budějovice, E. Destinnové 42, PSČ 37001
 Ing. Petr Paťha 20.12.2000 - 21.11.2006
 člen představnstva
 Na Jamech 33 , Besednice Česká republika
 Besednice, Na Jamech 33, okres Český Krumlov, PSČ 38281
 Mgr. Martin Řehout 21.11.2006 - 10.8.2013
 Praha 1, Rybná 669/4, PSČ 11000
 Ing. Petr Paťha 21.11.2006 - 7.11.2015
 Besednice, Na Jamech 32, PSČ 38281
 Tomáš Řehout 20.12.2000 - 29.12.2015
 Mgr. Martin Řehout 10.8.2013 - 29.12.2015
 Rybná 669/4, Staré Město, 110 00 Praha 1
 Ing. Petr Paťha 7.11.2015 - 29.12.2015
 Johana Wohlmannová 29.12.2015
 U Školky 139 , 373 67 Borek Česká republika
 U


text:
Školky 139, 373 67 Borek
 Ing. Dalibor Návara 20.12.2000 - 21.11.2006
 do 13.11.2006
 U jeslí 240 , 381 01 Český Krumlov Česká republika
 Český Krumlov, U jeslí 240, PSČ 38101
 Ing. Jolana Wohlmannová 21.11.2006 - 11.12.2006
 Tř.5.května 50 , 373 82 Včelná Česká republika
 Včelná, Tř.5.května 50, PSČ 37382
 Ing. Johana Wohlmannová 11.12.2006 - 7.11.2015
 Pavel Wegenkittl 20.12.2000 - 29.12.2015
 Velké Skaliny 35 , Benešov nad Černou Česká republika
 Benešov nad Černou, Velké Skaliny 35, okres Český Krumlov, PSČ 38282
 Iva Cihlová 20.12.2000 - 29.12.2015
 Žabovřesky 55 , Hluboká nad Vltavou Česká republika
 Hluboká nad Vltavou, Žabovřesky 55, okres České Budějovice, PSČ 37341
 Ing. Johana Wohlmannová 7.11.2015 - 29.12.2015
 od 13.11.2006 do 18.11.2015
 Ing. Tomáš Řehout
 Vlastníci firmy London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 zakladni 20 000 000 Kč - 20.12.2000
 Sbírka Listin London Finance and Investment Corporation a.s. IČO: 26031621
 B 11497/SL 21 ostatní zápis ze zasedání představenstva Městský soud v Praze 18.11.2015 1.12.2015 30.12.2015 1
 B 11497/SL 20 ostatní zápis z mim. VH Městský soud v Praze 6.12.2010 1.12.2015 30.12.2015 2
 B 11497/SL 19 ostatní zápis ze zasedání představenstva Městský soud v Praze 6.12.2010 1.12.2015 30.12.2015 2
 B 11497/SL 18 ostatní zápis z mim. VH Městský soud v Praze 9.12.2005 1.12.2015 30.12.2015 2
 B 11497/SL 17 ostatní zápis ze zasedání představenstva Městský soud v Praze 9.12.2005 1.12.2015 30.12.2015 2
 B 11497/SL 16 stanovy společnosti Městský soud v Praze 1.1.2014 19.6.2014 14.7.2014 18
 B 11497/SL 15 účetní závěrka [2009] Městský soud v Praze 31.12.2009 28.3.2014 10.4.2014 9
 B 11497/SL 14 účetní závěrka [2008] Městský soud v Praze 31.12.2008 28.3.2014 10.4.2014 9
 B 11497/SL 13 účetní závěrka [2010] Městský soud v Praze 31.12.2010 28.3.2014 10.4.2014 10
 B 11497/SL 12 účetní závěrka [2011] Městský soud v Praze 31.12.2011 28.3.2014 10.4.2014 9
 B 11497/SL 11 účetní závěrka [2012] Městský soud v Praze 31.12.2012 28.3.2014 10.4.2014 9
 B 11497/SL 9 notářský zápis 1230/2006 Městský soud v Praze 13.11.2006 22.11.2006 2
 B 11497/SL 6 notářský zápis 1357/2005 Městský soud v Praze 15.11.2005 11.5.2006 2
 B 11497/SL 5 účetní závěrka -r.2004 Městský soud v Praze 25.7.2005 0
 B 11497/SL 4 účetní závěrka -r.2003 Městský soud v Praze 25.7.2005 0
 B 11497/SL 3 účetní závěrka -r.2002 Městský soud v Praze 25.7.2005 0
 B 11497/SL 2 účetní závěrka -r.2001 Městský soud v Praze 25.7.2005 0
 B 11497/SL 1 notářský zápis 350/2000 + Stanovy Městský soud v Praze 12.12.2000 17.1.2001 0
 Hodnocení London Finance and Investment Corporation a.s.
 Výpis dat pro firmu London Finance and Investment Corporation a.s. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy London Finance and Investment Corporation a.s., 26031621 na obchodním rejstříku
 výpis firmy London Finance and Investment Corporation a.s., 26031621 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy London Finance and Investment Corporation a.s., 26031621 na Datových schránkách
 London Finance and Investment Corporation a.s. - 26031621 - Praha , Rybná 669/4
 London and Bohemian Properties s.r.o. - 24181510 - Praha , Řehořova 926/45
 London Finance Company LTD. s.r.o.


text:
Porušili jste hrubě pracovní kázeň? K platnosti hodinového vyhazovu to nestačí - Měšec.cz
 » Porušili jste hrubě pracovní kázeň? K platnosti hodinového vyhazovu to nestačí
 Podle ust. § 55 odst. 1 písm. b) zákoníku práce vám zaměstnavatel může okamžitě zrušit pracovní poměr jen výjimečně, a to pouze tehdy, pokud jste porušili pracovní kázeň (povinnost vyplývající z právních předpisů vztahujících se k jím vykonávané práci) zvlášť hrubým způsobem. Čtěte také: Kdy může zaměstnavatel vyhodit pracovníka na hodinu?
 Povinnost dodržovat pracovní kázeň patří k vašim základním povinnostem vyplývajícím z pracovního poměru a spočívá v plnění povinností, které jsou stanoveny právními předpisy, pracovním řádem, pracovní smlouvou nebo pokynem vašeho nadřízeného vedoucího. Má-li být porušení pracovní kázně právně postižitelné jako důvod k rozvázání pracovního poměru ze strany zaměstnavatele, musí být porušení pracovních povinností z vaší strany zaviněno (alespoň z nedbalosti) a musí dosahovat určitý stupeň intenzity. Tip: Porušování pracovní kázně: jak vypadá a jak se postupuje?
 Když zaměstnanec nesouhlasí, míru provinění posoudí soud
 Ust. § 55 odst. 1 písm. b) zákoníku práce patří k tzv. právním normám s relativně neurčitou (abstraktní) hypotézou, tj. k takovým právním normám, jejichž hypotéza není stanovena přímo právním předpisem a které tak přenechávají soudu, aby podle svého uvážení v každém jednotlivém případě vymezil sám hypotézu právní normy ze širokého, předem neomezeného okruhu okolností. Pro posouzení, zda zaměstnanec porušil pracovní kázeň méně závažně, závažně nebo zvlášť hrubým způsobem, zákon nestanoví, z jakých hledisek má soud vycházet. V zákoníku práce ani v ostatních pracovněprávních předpisech nejsou pojmy „méně závažné porušení pracovní kázně“, „závažné porušení pracovní kázně“ a „porušení pracovní kázně zvlášť hrubým způsobem“ definovány, přičemž na jejich vymezení závisí možnost a rozsah postihu zaměstnance za porušení pracovní kázně.
 Záleží na okolnostech případu
 Vymezení hypotézy právní normy tedy závisí v každém konkrétním případě na úvaze soudu; soud může přihlédnout při zkoumání intenzity porušení pracovní kázně k osobě zaměstnance, k funkci, kterou zastává, k jeho dosavadnímu postoji k plnění pracovních úkolů, k době a situaci, v níž došlo k porušení pracovní kázně, k míře zavinění zaměstnance, ke způsobu a intenzitě porušení konkrétních povinností zaměstnance, k důsledkům porušení pracovní kázně pro zaměstnavatele, k tomu, zda svým jednáním zaměstnanec způsobil zaměstnavateli škodu, apod. Zákon zde ponechává soudu širokou možnost uvážení, aby rozhodnutí o platnosti rozvázání pracovního poměru okamžitým zrušením nebo výpovědí odpovídalo tomu, zda po zaměstnavateli lze spravedlivě požadovat, aby pracovní poměr zaměstnance u něj nadále pokračoval. Tip: Za jaké prohřešky můžete a za jaké nemůžete vyletět na hodinu? (PŘÍKLADY)
 Okamžité zrušení pracovního poměru podle ust. § 55 odst. 1 písm. b) zákoníku práce je ve srovnání s rozvázáním pracovního poměru výpovědí podle ust. § 52 písm. g) část věty před středníkem zákoníku práce výjimečným opatřením (viz dikce ust. § 55 odst. 1 zákoníku práce „Zaměstnavatel může okamžitě zrušit pracovní poměr jen výjimečně ...“). K okamžitému zrušení pracovního poměru podle tohoto ustanovení proto může zaměstnavatel přistoupit jen tehdy, jestliže okolnosti případu odůvodňují závěr, že po zaměstnavateli nelze spravedlivě požadovat, aby zaměstnance zaměstnával až do uplynutí výpovědní doby. Na tahu je vždy první zaměstnavatel
 Z hmotněprávní


text:
úpravy rozvázání pracovního poměru okamžitým zrušením – z ust. § 55 odst. 1 písm. b) zákoníku práce – vyplývá, že povinnost prokázat, že se zaměstnanec skutečně dopustil jednání, v němž byl spatřován důvod k okamžitému zrušení pracovního poměru, a že jde o jednání představující porušení pracovní kázně, má zaměstnavatel. Naproti tomu zaměstnanec má ve sporu se zaměstnavatelem o platnost okamžitého zrušení pracovního poměru povinnost tvrdit a prokázat, že se o porušení pracovní kázně nejednalo.
 Neplatnost rozvázání pracovního poměru okamžitým zrušením může zaměstnanec uplatnit u soudu nejpozději ve lhůtě 2 měsíců ode dne, kdy měl pracovní poměr skončit, tedy do 2 měsíců od doručení písemnosti oznamujícímu, že s ním je zrušován pracovní poměr okamžitě. Čtěte také: Odškodnění: Říkat jen „chci tady pracovat“ vám při neplatném „vyhazovu“ nepomůže


text:
Vše o biopotravinách v České republice - část 8.
 Kľúčové slová: státní podpora, nezávislá kontrolní organisace, kontrola "KEZ", poradenské firmy, projektování a zavádění ekologického zemědělství, světová konkurence, nejrozšířenější mýty, "bio", podpora výzkumu, specializace, podnikatelský záměr, místní podmínky, zásady rostlinné a živočišné bioprodukce
 Vše o biopotravinách v České republice - část 9.
 Kľúčové slová: podmínky hospodaření, systém osvědčování původu bioproduktů a biopotravin, označování, výkon kontroly a dozoru
 ZÁKON 224/1998 Z.z. o ekologickom poľnohospodárstve a výrobe biopotravín
 Kľúčové slová: §1 účel zákona, §2 základné pojmy, §3 pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby a výroby biopotravín, §4 podmienky vydania osvedčenia o spôsobilosti, §5 pestovanie rastlín, §6 chov zvierat, §7 spracovanie bioproduktov a výroba biopotravín, §8 označovanie bioproduktov a biopotravín, §9 skladovanie a preprava bioproduktov, §10 dovoz a vývoz bioproduktov a biopotravín, §11 evidencia, §12 orgány starostlivosti o ekologickú poľnohospodársku výrobu a výrobu biopotravín, §13 ministerstvo, §14 kontrolný ústav, §15 trovy konania a náklady, §16 zverejňovanie informácií, §17 prechodné ustanovenia, §18 účinnosť


text:
521/02.05.18 - Aplikace ustanovení § 104 odst. 1 a 2 zákona č. 235/2004 Sb., o DPH
 521/02.05.18 Aplikace ustanovení § 104 odst. 1 a 2 zákona č. 235/2004 Sb., o DPH Ing. Ivana Krylová, daňový poradce, č. osv. 3951 Ing. Růžena Kohoutková, daňový poradce, č. osv. 5253 Cílem příspěvku je sjednotit interpretaci a jasně definovat možnosti aplikace ustanovení § 104 odst. 1 a 2 zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů („ZDPH“), u tzv. „časových posunů“, s přihlédnutím k možným omezením plynoucím z ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH. Příspěvek se věnuje časovým posunů pouze u těch transakcí, u nichž zákonná lhůta pro stanovení daně, či pro uplatnění odpočtu daně, dosud neuplynula. Příspěvek se dále nezabývá případy, na které dopadají speciální ustanovení § 104 odst. 3 písm. b) až d) ZDPH1). 1. Popis problematiky Ustanovení § 104 odst. 1 a 2 ZDPH vymezuje mantinely, při jejichž dodržení správce daně daň dodatečně nevyměří, pokud plátce vykázal přijatá či uskutečněná plnění v nesprávném zdaňovacím období. Cílem těchto ustanovení je snížit - jak pro plátce, tak i pro správce daně - administrativní zátěž, která by jinak vznikala v souvislosti s podáváním dodatečných daňových přiznání. V minulosti byl výklad ustanovení § 104 ZDPH řešen v několika příspěvcích projednaných Koordinačním výborem („KV“). V příspěvku KV 125/25.04.062) Ministerstvo financí potvrdilo, že vykázáním přijaté transakce, u níž vzniká plátci povinnost přiznat daň na výstupu, a u které si plátce zároveň uplatňuje související nárok na odpočet, v pozdějším zdaňovacím období: (i) nebude vyměřen úrok z prodlení, pokud má plátce plný nárok na odpočet daně, (ii) bude vyměřen úrok z prodlení, pokud má plátce pouze částečný nárok na odpočet daně nebo nemá nárok na odpočet daně vůbec. V dalším příspěvku KV 168/25.01.073) Ministerstvo financí potvrdilo aplikaci § 104 odst. 1 ZDPH u přijatých zdanitelných plnění s plným nárokem na odpočet, které byly vykázány v pozdějším zdaňovacím období jiného kalendářního roku. Naopak v případě přijatých zdanitelných plnění s nárokem na odpočet v krácené výši, které byly vykázány v pozdějším zdaňovacím období jiného kalendářního roku, by správce daně doměřil případný rozdíl, o který by byl (vlivem uplatnění vyššího vypořádacího koeficientu jiného kalendářního roku) neoprávněně uplatněn odpočet daně vyšší. V posledním příspěvku KV 253/12.04.084) Ministerstvo financí potvrdilo, že § 104 odst. 1 ZDPH se aplikuje i u plátců s povinností krátit nárok na odpočet daně (dle § 76 ZDPH) v situacích, kdy vykázali přijaté zdanitelné plnění, u nichž jim vznikla povinnost přiznat daň na výstupu, a u kterého si zároveň uplatňují související nárok na odpočet, v pozdějším zdaňovacím období spadajícím do jiného kalendářního roku, pokud má plátce u těchto přijatých zdanitelných plnění plný nárok na odpočet. Obecné znění ustanovení § 104 odst. 1 a 2 ZDPH, jejich několikerá novelizace, a rovněž absence taxativního výčtu konkrétních situací však v praxi způsobuje i nadále výkladové problémy. Zaznamenali jsme zvýšený počet případů, kdy správci daně požadují podání dodatečných daňových přiznání v situacích, na něž by měla ustanovení § 104 odst. 1 a 2 ZDPH doléhat. V následujícím


text: textu se proto pokusíme pozitivně vymezit případy, na které se ustanovení § 104 odst. 1 a 2 ZDPH aplikují. Uskutečněná plnění je plátce povinen vykázat obecně v daňovém přiznání za zdaňovací období, v němž mu vznikla povinnost plnění přiznat, popřípadě v okamžiku, kdy mu vznikla povinnost přiznat daň z titulu přijetí úplaty. Naopak u přijatých zdanitelných plnění může plátce uplatnit nárok na odpočet daně (s určitými výjimkami5) ) kdykoli v rámci 3-leté lhůty pro uplatnění odpočtu, nejdříve však v daňovém přiznání za zdaňovací období, v němž byly splněny podmínky pro uplatnění nároku na odpočet daně. 2. Nedochází ke krácení daně (§ 104 odst. 1 ZDPH) Pokud podle § 104 odst. 1 ZDPH „...plátce uvedl skutečnosti rozhodné pro stanovení daně v daňovém přiznání za jiné zdaňovací období, než do kterého příslušely, a nesnížil tím v tomto zdaňovacím období daň, správce daně daň za zdaňovací období, ve kterém měla být uplatněna, dodatečně nevyměří.“ Ustanovení § 104 odst. 1 ZDPH pokrývá situace, kdy deklarováním skutečností rozhodných pro stanovení daně v nesprávném zdaňovacím období nedochází ke krácení daně, tj. kdy dopad na státní rozpočet je z časového pohledu buď nulový, případně pozitivní (platba daně je z časového pohledu akcelerována). Transakce, na které dle našeho názoru ustanovení § 104 odst. 1 ZDPH doléhá, pro větší názornost dělíme z časového hlediska dle zdaňovacího období, v němž byly nesprávně deklarovány (tj. zda byly vzhledem ke správnému zdaňovacímu období deklarovány v dřívějším zdaňovacím období, nebo v pozdějším zdaňovacím období). 2.1 Dřívější nebo pozdější zdaňovací období (i) Uskutečněná osvobozená plnění s nárokem na odpočet: - dodání zboží do jiného členského státu dle § 64 ZDPH; - vývoz dle § 66 ZDPH; - poskytnutí služby do třetí země dle § 67 ZDPH; - osvobození ve zvláštních případech dle § 68 ZDPH; - přeprava a služby přímo vázané na dovoz a vývoz zboží dle § 69; - přeprava osob dle § 70 ZDPH). (ii) Uskutečněná osvobozená plnění bez nároku na odpočet (viz § 51 ZDPH). (iii) Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti s plným nárokem na odpočet daně, popřípadě s kráceným nárokem na odpočet daně, pokud vypořádací koeficient za kalendářní rok, v němž mohl být nárok na odpočet uplatněn nejdříve, je roven nebo vyšší než 95 %, a kdy daň na výstupu i na vstupu je deklarována současně: - pořízení zboží z jiného členského státu; - pořízení zboží kupujícím formou třístranného obchodu; - přijetí služby z jiného členského státu/ze třetí země; - dovoz zboží; - přijaté tuzemské plnění v režimu přenesení daňové povinnosti. 2.2 Dřívější zdaňovací období (i) Uskutečněné zdanitelné plnění, které se vykazuje na řádku 1 nebo 2 daňového přiznání k DPH. (ii) Zvýšení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH u poskytovatele plnění. (iii) Snížení původně uplatněného odpočtu daně u příjemce plnění, pokud dochází k opravě základu daně výše daně dle § 42 ZDPH. (iv) Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti bez nároku na odpočet daně: - pořízení zboží z jiného členského státu; - pořízení zboží kupujícím formou třístranného obchodu; - přijetí služby


text: z jiného členského státu/ze třetí země; - dovoz zboží; - přijaté tuzemské plnění v režimu přenesení daňové povinnosti. (v) Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti s kráceným nárokem na odpočet daně, vykázaná nejdříve v prvním zdaňovacím období kalendářního roku, v němž vznikla povinnost přiznat daň, pokud vypořádací koeficient předmětného kalendářního roku je menší než 95 % a daň na vstupu i na výstupu je přiznána současně: - pořízení zboží z jiného členského státu; - pořízení zboží kupujícím formou třístranného obchodu; - přijetí služby z jiného členského státu/ze třetí země; - dovoz zboží; - přijaté tuzemské plnění v režimu přenesení daňové povinnosti. 2.3 Pozdější zdaňovací období (i) Snížení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH u poskytovatele plnění. (ii) Zvýšení původně uplatněného odpočtu daně u příjemce plnění, pokud dochází ke zvýšení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH.6) (iii) Přijatá zdanitelná plnění s nárokem na odpočet daně v krácené výši, pokud vypořádací koeficient vypočtený z údajů za kalendářní rok, v jehož některém ze zdaňovacích období mohl být nárok uplatněn nejdříve, je roven nebo vyšší než 95 %.7) Ve všech výše uvedených případech - viz body 2.1, 2.2 a 2.3 - není ani na nepatrný okamžik krácena daň (dopad na státní rozpočet je nulový, či dokonce pozitivní, pokud je daň odváděna dříve). Na základě výše uvedeného předkladatelky doporučují přijmout následující dílčí závěr: Dílčí závěr 1 k § 104 odst. 1: Ve všech výše uvedených situacích - viz body 2.1, 2.2, 2.3 - bude plně respektována aplikace ustanovení § 104 odst. 1. Správce daně: (i) daň dodatečně nevyměří; (ii) nebude požadovat vykázání těchto transakcí prostřednictvím dodatečného daňového přiznání za zdaňovací období, v němž vznikla povinnost přiznat daň; (iii) neuplatní úrok z prodlení dle daňového řádu. 3. Po určitou dobu dochází ke krácení daně (§ 104 odst. 2 ZDPH) Pokud podle § 104 odst. 2 ZDPH: „...plátce uvedl skutečnosti rozhodné pro stanovení daně v daňovém přiznání za jiné zdaňovací období, než do kterého příslušely, a snížil tím v tomto zdaňovacím období daň, správce daně daň za zdaňovací období, ve kterém měla být uplatněna, dodatečně nevyměří, ale uplatní úrok z prodlení podle daňového řádu z částky daně uvedené v daňovém přiznání za nesprávné zdaňovací období za každý den krácení státního rozpočtu. Úrok z prodlení je splatný ve lhůtě 15 dnů ode dne doručení platebního výměru.“ Ustanovení § 104 odst. 2 ZDPH pokrývá situace, kdy vykázáním transakce v nesprávném zdaňovacím období dochází po určitou dobu ke krácení daně, tj. kdy dopad na státní rozpočet je negativní (platba daně je v čase opožděna). Transakce, na které ustanovení § 104 odst. 2 ZDPH doléhá, lze opět rozdělit, pro větší názornost, z časového hlediska dle zdaňovacího období, v němž byly nesprávně deklarovány. 3.1 Dřívější zdaňovací období (i) Snížení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH u poskytovatele plnění. (ii) Zvýšení původně uplatněného odpočtu daně u příjemce plnění (dle § 74 odst. 3 ZDPH), pokud dochází ke zvýšení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH. (iii) Přijatá zdanitelná plnění s


text: nárokem na odpočet daně v plné nebo částečné výši. 3.2 Pozdější zdaňovací období (i) Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti bez nároku na odpočet daně: - pořízení zboží z jiného členského státu; - pořízení zboží kupujícím formou třístranného obchodu; - přijetí služby z jiného členského státu/ze třetí země; - dovoz zboží; - přijaté tuzemské plnění v režimu přenesení daňové povinnosti. (ii) Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti s kráceným nárokem na odpočet daně, pokud vypořádací koeficient předmětného kalendářního roku je menší než 95 % a daň na vstupu i na výstupu je přiznána současně: - pořízení zboží z jiného členského státu; - pořízení zboží kupujícím formou třístranného obchodu; - přijetí služby z jiného členského státu/ze třetí země; - dovoz zboží; - přijaté tuzemské plnění v režimu přenesení daňové povinnosti. (iii) Uskutečněné tuzemské zdanitelné plnění, které se vykazuje na řádku 1 nebo 2 daňového přiznání k DPH. (iv) Zvýšení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH u poskytovatele plnění. (v) Snížení původně uplatněného odpočtu daně u příjemce plnění, pokud dochází ke snížení základu daně a výše daně dle § 42 ZDPH. V případě vykázání těchto transakcí v jiném zdaňovacím období, než ve kterém vznikla povinnost přiznat daň, je daň po určitou dobu krácena (dopad na státní rozpočet je negativní, daň je odváděna později). Na základě výše uvedeného předkladatelky doporučují přijmout následující dílčí závěr: Dílčí závěr k § 104 odst. 2: Ve všech výše uvedených situacích - viz body 3.1 a 3.2 - bude plně respektována aplikace ustanovení § 104 odst. 2. Správce daně: (i) daň dodatečně nevyměří; (ii) nebude požadovat vykázání těchto transakcí prostřednictvím dodatečného daňového přiznání za zdaňovací období, v němž vznikla povinnost přiznat daň; (iii) uplatní úrok z prodlení dle daňového řádu; (iv) u přijatých zdanitelných plnění v režimu přenesení daňové povinnosti s nárokem na odpočet daně v krácené výši dle bodu 3.2 (ii), které byly vykázány nejpozději za poslední zdaňovací období kalendářního roku, v němž vznikla povinnost přiznat daň, se úrok z prodlení vypočítá pouze z částky odpovídající rozdílu mezi daní na výstupu a daní na vstupu, pokud byly deklarovány v daňovém přiznání za nesprávné zdaňovací období současně; (v) u přijatých zdanitelných plnění v režimu přenesení daňové povinnosti s nárokem na odpočet v krácené výši dle bodu 3.2 (ii), které byly vykázány v pozdějším zdaňovacím období jiného kalendářního roku, by správce daně, kromě úroku z prodlení, doměřil případný rozdíl, o který by byl (vlivem uplatnění vyššího vypořádacího koeficientu jiného kalendářního roku) neoprávněně uplatněn odpočet daně vyšší než na jaký měl plátce nárok. 4. Ovlivnění výše koeficientů pro výpočet odpočtu daně v částečné výši (§ 104 odst. 3 písm. a) ZDPH) Dle ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH správce daně podle § 104 odst. 1 a 2 ZDPH nepostupuje, pokud: „... uvedení skutečností rozhodných pro stanovení daně v daňovém přiznání za nesprávné zdaňovací období ovlivní výši koeficientu pro výpočet odpočtu daně v poměrné výši podle § 75 nebo výši koeficientu pro výpočet odpočtu daně v krácené výši podle § 76“. Z


text: důvodové zprávy k ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH, mimo jiné, vyplývá, že pokud: „... nesprávné uvedení údajů nebude mít dopad do výše příslušných koeficientů pro výpočet nároku na odpočet daně v částečné výši (v rámci postupů podle § 75 nebo § 76), správce daně bude postupovat podle odstavce 1 nebo 2 tohoto paragrafu a daň za zdaňovací období, ve kterém měla být správně uplatněna, dodatečně nevyměří...“ Výši koeficientu ovlivňují pouze uskutečněná plnění (tj. zdanitelná plnění s nárokem na odpočet daně a osvobozená plnění s nárokem / bez nároku na odpočet daně), včetně přijatých úplat, u nichž vznikla povinnost přiznat daň nebo osvobození - viz transakce uvedené v bodech 2.1 (i) a (ii), 2.2 (i) a (ii), 2.3 (i), 3.1 (i), 3.2 (iii) a (iv) příspěvku (pro větší přehlednost zvýrazněny bledě modrým pozadím). V případě časových posunů u uskutečněných plnění (popřípadě přijatých úplat) v rámci stejného kalendářního roku však není ovlivněn ani zálohový, ani vypořádací koeficient, a celkový dopad na odpočet daně je nulový. Ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH tak na danou situaci nedoléhá, a postupuje se podle ustanovení § 104 odst. 1 ZDPH. Naopak v případě časových posunů, kdy dochází k vykázání uskutečněných plnění (popřípadě přijatých úplat) v daňovém přiznání za jiné zdaňovací období v jiném kalendářním roce, dochází k ovlivnění koeficientů. Pokud by však vypořádací koeficienty dotčených kalendářních roků byly i po zohlednění všech časových posunů rovny nebo vyšší než 95 %, celkový dopad na odpočet daně je nulový, a proto bude - analogicky k ustanovení § 73 odst. 4 ZDPH - postupováno dle § 104 odst. 1 nebo § 104 odst. 2 ZDPH. Ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH se v dané situaci neuplatní. V případech, kdy alespoň jeden z dotčených vypořádacích koeficientů bude nebo by mohl být nižší než 95 %, bude na plátci, aby v dané konkrétní situaci prokázal, že vykázáním uskutečněného plnění (popřípadě přijaté úplaty) v jiném kalendářním roce nedošlo z časového pohledu ke krácení daně (z titulu uplatnění nesprávného vyššího/nižšího koeficientu, a odtud k uplatnění vyššího/nižšího odpočtu daně). V opačném případě může správce daně plátci v souladu s § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH dodatečně doměřit daň a vyměřit související penále a úrok z prodlení. 5. Závěr Navrhujeme přijmout a publikovat sjednocující výklad, podle kterého bude u transakcí popsaných v kapitole 2 postupováno dle dílčího závěru k § 104 odst. 1 ZDPH a u transakcí popsaných v kapitole 3 dle dílčího závěru k § 104 odst. 2 ZDPH, a to se zřetelem na omezení plynoucí z ustanovení § 104 odst. 3 písm. a) ZDPH, jak je uvedeno v kapitole 4 příspěvku. Stanovisko GFŘ Obecně souhlas s dílčím závěrem 1. Je nutné ovšem poznamenat, že dojde-li výše naznačeným postupem k nesouladu mezi údaji uvedenými v daňovém přiznání a např. souhrnném hlášení případně kontrolním hlášení, pak daňový subjekt musí očekávat, že bude vyzván správcem daně zejména k podání následného souhrnného hlášení případně kontrolního hlášení z důvodů nesouladu mezi údaji vykázanými v daňovém přiznání a souhrnném či kontrolním


text: hlášení. Souhlas s dílčím závěrem k §104 odst. 2 ZDPH. Obecně souhlas s částí 4. Nicméně nelze směšovat nárok na odpočet daně v poměrné výši dle § 75 ZDPH a nárok na odpočet daně v krácené výši dle § 76 ZDPH, jelikož jsou založeny na rozdílném základu. V případě přijatých zdanitelných plnění s nárokem na odpočet daně v poměrné výši dle § 75 je nutno dodržet postup uvedený v § 73 odst. 4 ZDPH. 1 Daná ustanovení řeší specifické případy, kdy probíhá postup k odstranění pochybností, daňová kontrola, nebo se jedná o poskytnutí vybrané služby v rámci použití zvláštního režimu jednoho správního místa. 2 Příspěvek KV 122/25.04.06 - Uplatňování sankce podle § 104 zákona č. 235/2004 Sb., o DPH. Předkladatel JUDr. Ing. Martin Kopecký, daňový poradce, č. osvědčení 3826. 3 Příspěvek KV 168/25.01.07 - Uplatnění odpočtu DPH podle § 73 odst. 11 zákona o DPH a časový posun podle § 104 zákona o DPH. Předkladatel Ing. Stanislav Kryl, daňový poradce, č. osvědčení 3353. 4 Příspěvek KV 253/12.04.08 - Povinnost krátit odpočet DPH a aplikace ustanovení § 73 odst. 11 a § 104 odst. 3 po novele zákona o DPH (zákon č. 302/2008 Sb.). Předkladatel Ing. Stanislav Kryl, daňový poradce, č. osvědčení 3353. 5 Pokud vypořádací koeficient kalendářního roku, v němž mohl být nárok uplatněn nejdříve, je nižší než 95 %, nebo jedná-li se o dlouhodobý majetek, lze uplatnit odpočet DPH dle § 73 odst. 4 ZDPH nejpozději v daňovém přiznání za poslední zdaňovací období tohoto kalendářního roku. 6 Na tuto situaci dopadá ustanovení § 74 odst. 3 ZDPH. 7 Na tuto situaci dopadá rovněž ustanovení § 73 odst. 4 ZDPH.


text:
Smluvní strany. smlouvu o dílo: 1. Předmět smlouvy. 2. Cena - PDF
 Download "Smluvní strany. smlouvu o dílo: 1. Předmět smlouvy. 2. Cena"
 1 SMLOUVA O DÍLO Smluvní strany Vojenská zdravotní pojišťovna České republiky se sídlem: Praha 9, Drahobejlova 1404/4, PSČ: jejímž jménem jedná: MUDr. Karel Štein, generální ředitel IČO: bankovní spojení: ČSOB, a.s. číslo účtu: zapsaná v obchodním rejstříku vedeným Městským soudem v Praze, v oddíle A, vložce 7564 (dále jen objednatel ) na straně jedné a.. se sídlem: zastoupený/jednající: IČO: DIČ: bankovní spojení: číslo účtu: (dále jen zhotovitel ) na straně druhé uzavřely níže uvedeného dne, měsíce a roku v souladu s 536 a násl. zákona č.513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen obchodní zákoník ), a za podmínek dále uvedených tuto smlouvu o dílo: 1. Předmět smlouvy 1.1. Zhotovitel se zavazuje podle této smlouvy zhotovit pro objednatele dílo spočívající v tisku a distribuci Zpravodaje VoZP ČR 2011 na adresy pojištěnců VoZP ČR Objednatel se zavazuje zaplatit zhotoviteli za provedení díla cenu uvedenou v čl. 2 této smlouvy. 2. Cena 2.1. Cena díla činí celkem.,- Kč (slovy. korun českých) včetně DPH, tj..,- Kč (slovy. korun českých) bez DPH + DPH 20% ve výši.,- Kč (slovy. korun českých). 1 z 6
 2 2.2. V ceně díla jsou zahrnuty veškeré náklady zhotovitele nutné ke zhotovení díla, jakož i veškeré náklady související. Dohodnutou cenu lze měnit pouze písemným dodatkem k této smlouvě, podepsaným oběma smluvními stranami Určení výše DPH z ceny díla je stanoveno v souladu se zákonem, platným v době uzavření této smlouvy. V případě, že v době, kdy bude dílo dokončeno, bude uvedená sazba zákonem o dani z přidané hodnoty změněna, bude zhotovitel účtovat k ceně plnění daň podle znění zákona účinného v době vzniku zdanitelného plnění. 3. Doba, místo a způsob předání díla 3.1. Zhotovitel se zavazuje vyhotovit a předat dílo specifikované v čl. 1.1 této smlouvy nejpozději do 1 měsíce po uzavření smlouvy a to na sídle ústředí VoZP ČR na adrese Drahobejlova 1404/4, Praha 9 a foliované výtisky distribuovat na adresy pojištěnců VoZP. 4. Platební podmínky 4.1. Úhrada ceny za dílo bude provedena po převzetí díla objednatelem na základě zhotovitelem vystaveného daňového dokladu (faktury), a to na bankovní účet uvedený v záhlaví této smlouvy Daňový doklad (fakturu) doručí zhotovitel objednateli ve dvou výtiscích neprodleně, nejpozději však do 5 dnů od převzetí díla (nebo jeho části). Splatnost faktury je 21 dnů od jejího doručení objednateli. Za den splnění platební povinnosti se považuje den odepsání částky ceny z účtu objednatele ve prospěch zhotovitele Daňový doklad (faktura) bude obsahovat všechny údaje týkající se daňového dokladu dle 28 odst. 2 zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů a náležitosti uvedené v 13a obchodního zákoníku. Kromě zmiňovaných náležitostí je zhotovitel povinen uvést tyto další údaje a respektovat níže uvedené skutečnosti: označení dokladu jako faktura daňový doklad; číslo smlouvy, uvedené objednatelem v záhlaví smlouvy; den odeslání faktury; počet příloh a razítko zhotovitele s podpisem zhotovitele; číslo bankovního účtu zhotovitele; v příloze faktury bude


text:
originál předávacího protokolu podepsaný při předání díla/jeho části Všechny částky v Kč poukazované mezi objednatelem a zhotovitelem na základě této smlouvy musí být prosté jakýchkoli bankovních poplatků nebo jiných nákladů spojených s převodem na jejich účty Pokud daňový doklad (faktura) neobsahuje všechny zákonem a smlouvou stanovené náležitosti, je objednatel oprávněn ji do data splatnosti vrátit s tím, že zhotovitel je poté povinen vystavit nový daňový doklad (fakturu) s novým termínem splatnosti. Ve vrácené faktuře musí objednatel vyznačit důvod vrácení. Zhotovitel je povinen vystavit nový daňový doklad (fakturu) s tím, že oprávněným vrácením faktury přestává běžet původní lhůta splatnosti a běží nová lhůta stanovená v čl této 2 z 6
 3 smlouvy ode dne prokazatelného doručení opraveného a všemi náležitostmi opatřeného daňového dokladu (faktury) objednateli. 5. Práva a povinnosti smluvních stran 5.1. Objednatel je oprávněn dílo v průběhu jeho provádění kontrolovat prostřednictvím kontaktní osoby uvedené ve čl Objednatel je povinen poskytovat zhotoviteli včas součinnost dle potřeb zhotovitele pro řádné splnění smlouvy Jestliže objednatel nesplněním povinností uložených touto smlouvou, event. neposkytnutím součinnosti zmaří dodržení termínu plnění zhotovitelem, není zhotovitel povinen dodržet termín plnění. Po dobu, kterou je zpoždění termínu plnění způsobeno neposkytnutou součinností objednatele, není zhotovitel v prodlení Zhotovitel je povinen upozorňovat objednatele bez zbytečného odkladu na nevhodnou povahu pokynů daných mu objednatelem k provedení díla, jakož i na jakékoli jiné okolnosti, které by mohly způsobit zmaření řádného a včasného provedení díla, a obě smluvní strany budou ve vzájemné součinnosti neprodleně činit veškeré vhodné kroky směřující k tomu, aby v žádném případě nedošlo k překročení termínů plnění Objednatel je povinen bezodkladně předat zhotoviteli cestou OOP seznam pojištěnců s jejich adresami na CD a CD s grafickým zpracováním Zpravodaje VoZP ČR připraveným k tisku. 6. Záruční podmínky, odpovědnost za škodu 6.1. Zhotovitel poskytuje objednateli záruku na dílo v trvání 1 roku, počínaje dnem předání díla V případě, že předané dílo vykazuje vady, musí tyto vady objednatel písemně u zhotovitele reklamovat. V reklamaci musí objednatel uvést, jak se zjištěné vady projevují. Zhotovitel je povinen se k reklamaci objednatele vyjádřit v termínu do 7 dní ode dne, kdy mu byla doručena a zajistit bezplatnou opravu nebo výměnu v termínu do 14 dní. Zhotovitel není oprávněn účtovat si náklady vzniklé s vyřízením reklamace V případě, že se jedná o vadu, kterou lze odstranit opravou, má objednatel právo na bezplatné odstranění vad nebo nedodělků Jestliže jde o vady, které nelze odstranit, a vady či nedodělky jsou takového charakteru, že podstatně ztěžují užívání díla či dokonce brání v jeho užívání, platí, že objednatel má právo od smlouvy odstoupit Reklamace vad musí být doručena zhotoviteli nejpozději poslední den záruční lhůty, jinak práva objednatele z odpovědnosti za vady zanikají Na provedenou opravu poskytne zhotovitel záruku v délce 1 roku Vznikne-li vadným plněním zhotovitele objednateli škoda, nahradí ji zhotovitel objednateli v plném rozsahu. 3 z 6
 4 6.8. Zhotovitel je povinen učinit veškerá potřebná opatření k odvrácení škody nebo k jejímu zmírnění Zhotovitel nemá povinnost k náhradě škody, která byla způsobena bez jeho zavinění. 7. Mlčenlivost 7.1. Není-li dále stanoveno jinak,


text:
je zhotovitel povinen během plnění této smlouvy i po uplynutí doby, na kterou je tato smlouva uzavřena, zachovávat mlčenlivost o všech skutečnostech, o kterých se dozví od objednatele v souvislosti s jejím plněním. Této povinnosti může zhotovitele zprostit pouze objednatel. Zproštění povinnosti mlčenlivosti musí být učiněno písemně. Výše uvedenou povinností mlčenlivosti není dotčena možnost zhotovitele uvádět činnost dle této smlouvy jako svou referenci ve svých nabídkách v zákonem stanoveném rozsahu, popřípadě rozsahu stanoveném zadavatelem Zhotovitel se zavazuje, že pokud v souvislosti s realizací této smlouvy přijde on, jeho pověření zaměstnanci nebo osoby, které pověřil prováděním díla dle této smlouvy, do styku s osobními nebo citlivými údaji ve smyslu zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, ve znění pozdějších předpisů, učiní veškerá opatření, aby nedošlo k neoprávněnému nebo nahodilému přístupu k těmto údajům, k jejich změně, zničení či ztrátě, neoprávněným přenosům, k jejich jinému neoprávněnému zpracování, jakož aby i jinak neporušil zákon č.101/2000 Sb. Zhotovitel je povinen zachovávat mlčenlivost o osobních údajích a o bezpečnostních opatřeních, jejichž zveřejnění by ohrozilo zabezpečení osobních údajů. Povinnost mlčenlivosti trvá i po ukončení této smlouvy Povinnost mlčenlivosti a závazek k ochraně informací dle čl a 7.2. se nevztahuje na - informace, které se staly veřejně přístupnými, pokud se tak nestalo porušením povinnosti jejich ochrany, - informace získané na základě postupu nezávislého na této smlouvě nebo druhé smluvní straně, pokud je zhotovitel schopen tuto skutečnost doložit, - informace poskytnuté třetí osobou, která takové informace nezískala porušením povinnosti jejich ochrany a - informace, u kterých povinnost jejich zpřístupnění ukládá právní předpis Zhotovitel se zavazuje uhradit objednateli či třetí straně, kterou porušením povinnosti mlčenlivosti poškodí, veškeré škody tímto porušením způsobené. Povinnosti zhotovitele vyplývající z ustanovení příslušných právních předpisů o ochraně utajovaných informací nejsou ustanoveními tohoto článku dotčeny. 8. Sankční ujednání 8.1. V případě, že zhotovitel bude v prodlení s termínem dokončení díla, zaplatí objednateli smluvní pokutu ve výši 0,05 % z ceny díla za každý započatý den prodlení V případě, že objednatel bude v prodlení se zaplacením faktury zhotovitele, zaplatí zhotoviteli smluvní pokutu ve výši 0,05 % z fakturované částky za každý den prodlení. 4 z 6
 5 8.3. V případě nedodržení termínu k odstranění vady, která se projevila v záruční době, je zhotovitel povinen zaplatit smluvní pokutu ve výši ,-Kč Za porušení povinnosti mlčenlivosti dle čl je zhotovitel povinen uhradit objednateli smluvní pokutu ve výši ,-Kč. za každý jednotlivý případ, a to i v případě, že k porušení povinnosti dojde po ukončení platnosti této smlouvy, 8.5. Smluvní pokuty lze uložit opakovaně a za každý jednotlivý případ. Zaplacením smluvní pokuty není dotčeno právo smluvní strany na náhradu škody vzniklé porušením smluvní povinnosti, které se smluvní pokuta týká V případě podstatného porušení smlouvy mají strany právo od smlouvy odstoupit Za podstatné porušení se pro případ této smlouvy považuje zejména některá z těchto situací: - objednatel je v prodlení s úhradou platby déle než 15 dnů. - dílo (některá z částí) nebude zhotovitelem dodáno ani do 10 dnů po obdržení písemné upomínky objednatele - objednatel neposkytne potřebou součinnost pro


text:
řádné vyhotovení díla Odstoupení od smlouvy musí být písemné, jinak je neplatné. Odstoupení je účinné ode dne, kdy bude doručeno druhé smluvní straně. V pochybnostech se má za to, že odstoupení bylo doručeno do 5 dnů od jeho odeslání v poštovní zásilce s doručenkou. 9. Závěrečná ustanovení 9.1. Smlouva nabývá platnosti a účinnosti dnem uzavření smlouvy, tj. dnem podpisu oběma smluvními stranami Všechny právní vztahy, které vzniknou při realizaci závazků vyplývajících z této smlouvy, se řídí právním řádem České republiky Kontaktními osobami pro účely této smlouvy jsou: za objednatele: Miroslav Martoch tel: za zhotovitele: jméno a příjmení tel: V případě změny kontaktní osoby musí být o této skutečnosti druhá smluvní strana neprodleně písemně informována. Účinnost změny nastává okamžikem doručení písemného oznámení příslušné smluvní straně Tuto smlouvu lze měnit pouze písemnými dodatky číslovanými ve vzestupné řadě, podepsaným osobami oprávněnými jednat za smluvní strany Smluvní strany tímto prohlašují a potvrzují, že tato smlouva byla uzavřena (podepsána) na základě vzájemné dohody a to svobodně, vážně a určitě, nikoliv v tísni ani za nápadně nevýhodných podmínek jakéhokoli druhu a na důkaz toho smluvní strany připojují své podpisy. 5 z 6
 6 9.6. Smlouva je vyhotovena ve dvou stejnopisech, z nichž jeden obdrží objednatel a druhý zhotovitel. V dne V dne Za objednatele Za zhotovitele MUDr. Karel Štein... generální ředitel 6 z 6
 Smlouva o dílo. PKN, a.s.-stavební úpravy pro instalaci angiografického kompletu Philips AlluraXper FD20
 Smlouva o dílo Příloha č. 3 uzavřená dle ust. 2586 a násl. zákona č. 89/2012, občanského zákoníku ve znění pozdějších předpisů (dále jen NOZ) na zhotovení díla PKN, a.s.-stavební úpravy pro instalaci angiografického


text:
MUDr. Karel Kameník s.r.o. Brno IČO 29298237 kontakty (12.12.2018) | Finance.cz
 MUDr. Karel Kameník s.r.o. Brno IČO: 29298237
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu MUDr. Karel Kameník s.r.o., která sídlí v obci Brno a bylo jí přiděleno IČO 29298237.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma MUDr. Karel Kameník s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem MUDr. Karel Kameník s.r.o. se sídlem v obci Brno byla založena v roce 2011. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 5 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
 Základní údaje o MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 Krajský soud v Brně 16.11.2011
 C 72221
 Aktuální kontaktní údaje MUDr. Karel Kameník s.r.o.
 qqt7e2x
 Kontakty na MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 Jílová 145/32 , Brno 639 00 22.12.2016
 Jílová 145/32 , Brno 639 00 16.11.2011 - 22.12.2016
 Jílová 145/32, Brno 639 00
 Jílová 145/32b, Štýřice, 63900 Brno
 Obory činností MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 provoz nestátního zdravotnického zařízení 6.8.2012
 výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona 16.11.2011
 Vedení firmy MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 Jednatel zastupuje společnost samostatně. 19.9.2014
 Způsob jednání: Jménem společnosti jedná jednatel samostatně. 16.11.2011 - 19.9.2014
 MUDr. Daniel Foldyna 22.12.2016
 Hrušovanská 36, Vojkovice 667 01
 Mgr. Ing. MUDr. Karel Kameník 17.11.2017
 doc. MUDr. Ondřej Ludka Ph.D. 8.5.2018
 Blatnická 4218/8, Brno 628 00
 Mgr. Ing. MUDr. Karel Kameník 16.11.2011 - 6.11.2015
 Vídeňská 239/21, Brno 639 00
 Ing. arch. Petr Kameník 16.11.2011 - 29.6.2016
 Konečného náměstí 257/4, Brno 602 00
 MUDr. Karel Kameník 16.11.2011 - 22.12.2016
 od 16.11.2011 do 11.11.2016
 Kateřina Kameníková 16.11.2011 - 22.12.2016
 Mgr. Ing. MUDr. Karel Kameník 6.11.2015 - 17.11.2017
 Ing. arch. Petr Kameník 29.6.2016 - 8.5.2018
 od 16.11.2011 do 2.5.2018
 Nálepkova 205/6, Brno 637 00
 doc. MUDr. Ondřej Ludka PhD.
 Vlastníci firmy MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 Sbírka Listin MUDr. Karel Kameník s.r.o. IČO: 29298237
 C 72221/SL 19 účetní závěrka [2014] rozvaha Krajský soud v Brně 15.3.2015 1.3.2016 4.3.2016 1
 C 72221/SL 18 účetní závěrka [2014] příloha Krajský soud v Brně 15.3.2015 1.3.2016 4.3.2016 4
 C 72221/SL 17 účetní závěrka [2014] výkaz Krajský soud v Brně 15.3.2015 1.3.2016 4.3.2016 2
 C 72221/SL 15 účetní závěrka [2013] rozvaha Krajský soud v Brně 20.3.2014 25.9.2014 3.10.2014 1
 C 72221/SL 14 účetní závěrka [2013] výkaz Krajský soud v Brně 20.3.2014 25.9.2014 3.10.2014 2
 C 72221/SL 13 účetní závěrka [2012] výkaz Krajský soud v Brně 16.3.2013 25.9.2014 1.10.2014 2
 C 72221/SL 12 účetní závěrka [2012] rozvaha Krajský soud v Brně 16.3.2013 25.9.2014 1.10.2014 1
 C 72221/SL 11 účetní závěrka [2012] příloha Krajský soud v Brně 16.3.2013 25.9.2014 1.10.2014 4
 C 72221/SL 9 notářský zápis spol. smlouva, NZ 557/2014 Krajský soud v Brně 9.9.2014 11.9.2014 30.9.2014 8
 C 72221/SL 10 zakladatelské dokumenty Krajský soud v Brně 9.9.2014 11.9.2014 30.9.2014 3
 C 72221/SL 8 účetní závěrka rozvaha


text:
2011 Krajský soud v Brně 18.3.2012 14.5.2012 28.5.2012 1
 C 72221/SL 7 účetní závěrka výkaz 2011 Krajský soud v Brně 18.3.2012 14.5.2012 28.5.2012 2
 C 72221/SL 6 účetní závěrka příloha 2011 Krajský soud v Brně 18.3.2012 14.5.2012 28.5.2012 4
 C 72221/SL 5 podpisové vzory + ČP Krajský soud v Brně 26.10.2011 29.11.2011 1
 C 72221/SL 4 podpisové vzory + ČP Krajský soud v Brně 26.10.2011 29.11.2011 1
 C 72221/SL 3 podpisové vzory + ČP Krajský soud v Brně 26.10.2011 29.11.2011 1
 C 72221/SL 2 podpisové vzory + ČP Krajský soud v Brně 26.10.2011 29.11.2011 1
 C 72221/SL 1 notářský zápis - spol. smlouva, NZ 369/2011 Krajský soud v Brně 26.10.2011 29.11.2011 6
 Hodnocení MUDr. Karel Kameník s.r.o.
 Výpis dat pro firmu MUDr. Karel Kameník s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy MUDr. Karel Kameník s.r.o., 29298237 na obchodním rejstříku
 výpis firmy MUDr. Karel Kameník s.r.o., 29298237 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy MUDr. Karel Kameník s.r.o., 29298237 na Datových schránkách
 MUDr. Karel Kameník s.r.o. - 29298237 - Brno , Jílová 145/32
 MUDr. Karel Kameník - 48510815 - Brno , Jílová 145/32
 MUDr. Karel Kameník, CSc. - 67935613 - Velké Přílepy , Pod Lesem 273
 Mgr. Ing. MUDr. Karel Kameník - 68682506 - Brno , Gruzínská 511/1
 MUDr. Libor Kameník - 41803639 - Velké Přílepy , Pod Lomem 291
 Karel Kameník - 60542012 - Dolní Cerekev 103
 Karel Kameník - 66334241 - Cheb , Žižkova 334/14
 Karel KAMENÍK - 16136403 - Praha , Sázavská 766/3
 Ing. Karel Kameník - 40138305 - Úsobí 198
 Karel Kameník - 62849123 - Dobřínsko 110


text:
20 Cdo 3759/2010
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Miroslavy Jirmanové a soudců JUDr. Vladimíra Mikuška a JUDr. Olgy Puškinové v exekuční věci oprávněné T-Mobile Czech Republic, a. s., se sídlem v Praze 4, Tomíčkova 2144/1, identifikační číslo 649 49 681, proti povinnému M. B., pro 12.416,70 Kč s příslušenstvím, vedené u Okresního soudu Plzeň město pod sp. zn. 73 Nc 4668/2007, o dovolání povinného proti usnesení Krajského soudu v Plzni ze dne 31. 8. 2009, č. j. 13 Co 473/2009-59, takto:
 I. Řízení o dovolání proti výroku usnesení Krajského soudu v Plzni ze dne 31. 8. 2009, č. j. 13 Co 473/2009-59, jímž byl potvrzen výrok usnesení Okresního soudu Plzeň-město ze dne 23. 6. 2009, č. j. 73 Nc 4668/2007-55, o tom, že se zamítá návrh povinného na zastavení exekuce nařízené usnesením Okresního soudu Plzeň-město ze dne 4. 5. 2007, č. j. 73 Nc 4668/2007-5, se zastavuje .
 II. Dovolání proti výroku usnesení Krajského soudu v Plzni ze dne 31. 8. 2009, č. j. 13 Co 473/2009-59, jímž byl potvrzen výrok usnesení Okresního soudu Plzeň-město ze dne 23. 6. 2009, č. j. 73 Nc 4668/2007-55, o tom, že se zamítá návrh povinného na zrušení exekučního příkazu JUDr. Zdeňka Zítky ze dne 26. 7. 2007, č. j. 108 Ex 5396/07-10, se odmítá .
 Shora označeným rozhodnutím krajský soud potvrdil usnesení ze dne 23. 6. 2009, č. j. 73 Nc 4668/2007-55, jímž Okresní soud Plzeň město zamítl návrh povinného na zastavení exekuce i návrh na zrušení exekučního příkazu JUDr. Zdeňka Zítky ze dne 26. 7. 2007, č. j. 108 Ex 5396/07-10, a nepřiznal žádnému z účastníků právo na náhradu nákladů řízení.
 Usnesení odvolacího soudu napadl povinný dovoláním. Okresní soud usnesením ze dne 15. 1. 2010, č. j. 6 Nc 4668/2007-113, ve spojení s potvrzujícím rozhodnutím odvolacího soudu ze dne 23. 2. 2010, č. j. 10 Co 56/2010-120, návrh povinného na ustanovení advokáta pro dovolací řízení zamítl a vyzval povinného, aby si ve lhůtě do jednoho měsíce od právní moci zvolil advokáta a jeho prostřednictvím podal řádné dovolání; zároveň jej poučil, že nevyhoví-li výzvě, Nejvyšší soud dovolací řízení zastaví. Usnesení nabylo právní moci 27. 4. 2010 a povinný přesto vytčený nedostatek neodstranil.
 Jelikož povinné zastoupení dovolatele v dovolacím řízení je podmínkou týkající se účastníka řízení, jejíž nedostatek brání kromě usnesení, kterým se dovolací řízení právě pro neodstranění tohoto nedostatku zastavuje vydání rozhodnutí, jímž se řízení končí (§ 241 o. s. ř.), a protože ke zhojení tohoto nedostatku přes řádnou výzvu soudu nedošlo, Nejvyšší soud řízení o dovolání proti výroku potvrzujícímu rozhodnutí o zamítnutí návrhu na zastavení exekuce podle § 104 odst. 2 a § 243c odst. 1 o. s. ř. zastavil.
 Dovolání proti výroku odvolacího soudu potvrzujícím rozhodnutí o zamítnutí návrhu na zrušení exekučního příkazu není přípustné.
 Podle ustanovení § 238, § 238a a § 239 odst. 1 a 2 o. s. ř. dovolání přípustné není, neboť se nejedná o žádný ze zde taxativně vyjmenovaných případů. Dovolání není přípustné ani podle § 237 odst. 1 o. s.


text:
ř., neboť nejde o rozhodnutí ve věci samé (k pojmu věc sama srov. též usnesení Nejvyššího soudu uveřejněné pod číslem 61/1998 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek, případně usnesení téhož soudu z 28. srpna 1997, sp. zn. 2 Cdon 484/97, uveřejněné v časopise Soudní judikatura č. 11, ročník 1997 pod č. 88).
 Nejvyšší soud proto bez nařízení jednání (§ 243a odst. 1, věta první o. s. ř.) a aniž bylo třeba zkoumat splnění podmínky povinného zastoupení v dovolacím řízení (§ 241b odst. 2 o. s. ř.) dovolání proti výroku odvolacího soudu potvrzujícím rozhodnutí o zamítnutí návrhu na zrušení exekučního příkazu podle ustanovení § 243b odst. 5, věty první, a § 218 písm. c) o. s. ř. jako nepřípustné odmítl.


text:
Nejvyšší soud / Nejvyšší soud odmítl dovolání ve věci smrtelného pracovního úrazu
 Nejvyšší soud odmítl dovolání ve věci smrtelného pracovního úrazu
 Autor: Ing. Petr Knötig | 06/04/2014
 Nejvyšší soud jako zjevně neopodstatněné odmítl dovolání O. K. (1963), který byl odsouzen jako osoba odpovědná za smrtelný pracovní úraz. Rozsudkem Okresního soudu v Kutné Hoře byl 9. 10. 2013 za přečin usmrcení z nedbalosti odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání osmnácti měsíců, jehož výkon mu byl podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání osmnácti měsíců. Dále mu byla uložena povinnost uhradit poškozenému Všeobecné zdravotní pojišťovně České republiky, náhradu škody ve výši 49.021,-- Kč. Po rozhodnutí Nejvyššího soudu zůstává uložený trest v platnosti.
 „O. K. byl shledán vinným z toho, že v areálu firmy v Čáslavi jako odpovědná osoba umístil čtyřstrannou tloušťkovací frézku, FWC 50 rok výroby 1987, do nevyhovujícího prostředí v prostoru uzavřeném pevnou překážkou, která tvořila nebezpečné tlačné místo při vysouvání obrobků z tohoto stroje a také nestanovil pracovní postup při odebírání ohoblovaných fošen válečkového dopravníku tak, aby byly dodržovány zásady bezpečného chování na pracovišti, a dne 21. 2. 2013 přibral k odebírání a rovnání dřevěných fošen pomocníka nar. 1956, kterého řádně neproškolil a nepoučil. V době kolem 13:20 hod. při práci na čtyřstranné tloušťkovací frézce, kdy zpředu vkládal do stroje hoblovaný materiál, který z něho vyjížděl po válečkovém dopravníku, se dostatečně nepřesvědčil, zda se v nebezpečném prostoru nepohybují osoby, v důsledku čehož došlo k přimáčknutí pomocníka vyjíždějící dřevěnou fošnou v oblasti břicha proti betonové zdi, k níž stál zády. Poškozený utrpěl úrazový krvácivý šok při trhlině horní mezenterické žíly a zakrvácení do dutiny břišní, na jehož následky zemřel, čímž porušil zejména ustanovení § 102 odst. 1, 3, 4 zákoníku práce č. 262/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, § 5 odst. 1 zák. č. 309/2006 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a § 415 občanského zákoníku č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů“.
 Okresním soudem v Kutné Hoře byl 9. 10. 2013 odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání osmnácti měsíců, jehož výkon mu byl podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání osmnácti měsíců. Odvolání Krajský soud v Praze 12. 12. 2013 zamítl.
 V podaném dovolání mimo jiné O. K. uvedl, že došlo k nesprávnému právnímu posouzení jeho zavinění. Podle jeho názoru nemohlo svým jednáním porušit § 102 odst. 1, 3 a 4 zákoníku práce, neboť mezi ním a poškozeným neexistoval pracovněprávní vztah. Nebyla totiž uzavřena žádná písemná dohoda, jak to předpokládá zákoník práce, ani se o možnosti jejího uzavření neuvažovalo. Neexistovaly ani další náležitosti pracovněprávního vztahu - poškozený mu nebyl podřízen, jak vyplývá z toho, že se bez jakéhokoliv postihu vzdálil z pracoviště a navštívil hostinec, kde požil alkoholický nápoj, nebyla provedena vstupní lékařská prohlídka, ani nebyly zjištěny rozhodné skutečnosti pro úhradu zdravotního a sociálního pojištění. Jejich vztah byl podle obviněného výlučně vztahem dobrovolné pomoci. Obviněný dále zdůraznil, že poškozenému se dostalo potřebného ústního poučení, aby nevstupoval před vyjíždějící ofrézovanou fošnu, a pokud to porušil, byl jím i dalšími přítomnými napomínán. Obviněný rovněž nesouhlasil se závěrem znalce,


text:
že předmětná frézka byla nevhodně umístěna proti pevné překážce, když mezi frézkou a zdí byla kolečková dráha a za ní volný prostor, takže tato délka se rovnala jeden a půl násobku délky opracované fošny. Samotný úraz se stal, když se poškozený choval v rozporu s opakovaným poučením, nestál vedle kolečkové dráhy, ale proti frézce, a kdy nebyl zasažen vyjíždějící fošnou, ale na kolečkové dráze volně položenou fošnou, kterou z neznámých důvodů po vyjetí neodebral nebo ji neshodil z válečkové dráhy. Podle obviněného rovněž nebylo přihlédnuto k tomu, že frézování fošen bylo vykonáváno na cizím pracovišti ve vykázaném prostoru a z provozního i technologického hlediska nebylo možno frézku umístit jinak. Umístění frézky nadto nebylo vytknuto ani bezpečnostním technikem organizace, kde byla práce prováděna, ani seřizovačem.
 Senát Nejvyššího soudu po projednání dovolání v neveřejném zasedání zjistil, že dovolací důvody nejsou opodstatněné a dovolání odmítl.
 Rozhodnutí Nejvyššího soudu je konečné a nelze se již proti němu odvolat. (3 Tdo 502/2014)


text:
EUR-Lex - 32013R1296 - EN - EUR-Lex This site uses cookies to improve your browsing experience. Would you like to keep them? About EUR-LexSite mapA-ZFAQHelpLinksLegal noticeCookiesContactLanguageбългарски (bg)Español (es)Čeština (cs)Dansk (da)Deutsch (de)Eesti keel (et)ελληνικά (el)English (en)Français (fr)Gaeilge (ga)Hrvatski (hr)Italiano (it)Latviešu valoda (lv)Lietuvių kalba (lt)Magyar (hu)Malti (mt)Nederlands (nl)Polski (pl)Português (pt)Română (ro)Slovenčina (sk)Slovenščina (sl)Suomi (fi)Svenska (sv)
 EUROPAEU law and publicationsEUR-LexEUR-Lex - 32013R1296 - EN
 My EUR-LexSign inor RegisterMy recent searches (0)Predefined RSS feedsWebservice registrationOnline tutorialsStatisticsWe'd like to hear from you Document 32013R1296Save to My itemsPermanent linkBookmark this item
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace ( „EaSI“ ) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování Text s významem pro EHP
 20.12.2013 CS
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1296/2013
 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175 třetí pododstavec uvedené smlouvy,
 V souladu se sdělením Komise ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet – Evropa 2020“, které doporučuje racionalizovat a zjednodušit nástroje Unie pro financování a posílit jejich zaměření na přidanou hodnotu Unie a na dopady a výsledky, se tímto nařízením zavádí program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (dále jen „program“) s cílem zajistit pokračování a rozvoj činností vykonávaných na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 (5), prováděcího rozhodnutí Komise 2012/733/EU (6) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 283/2010/EU, jímž byl zřízen evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (7) (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
 Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 potvrdila návrh Komise ohledně strategie Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“), který stanoví pět hlavních cílů (včetně takových, jež se týkají zaměstnanosti, boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, a vzdělávání) a sedm stěžejních iniciativ, které představují ucelený rámec politiky pro nadcházející desetiletí. Závěry Evropské rady obhajovaly úplnou mobilizaci vhodných nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvaly členské státy, aby rozšířily své koordinované postupy.
 V souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU") přijala Rada dne 21. října 2010 hlavní směry politik zaměstnanosti, které společně s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie přijatými v souladu s článkem 121 Smlouvy o fungování EU tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020. Program by měl přispět k dosahování cílů strategie Evropa 2020, zejména snižování chudoby a cílů v oblasti zaměstnanosti, jak jsou vymezeny v hlavních směrech politik zaměstnanosti. Za tímto účelem by měl program podporovat provádění stěžejních iniciativ se zvláštním ohledem na iniciativy Evropská platforma pro boj


text:
proti chudobě a sociálnímu vyloučení, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a Mládež v pohybu, jakož i balíček Opatření pro zaměstnanost mladých lidí.
 Stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nazvané "Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení" a "Unie inovací" shledávají sociální inovace účinným nástrojem pro řešení sociálních problémů vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva, chudoby, nezaměstnanosti, nových způsobů organizace práce a životního stylu a očekávání občanů, co se týče sociální spravedlnosti, vzdělávání a zdravotní péče. Program by měl podporovat opatření na zvýšení počtu sociálních inovací v reakci na sociální potřeby, které nejsou uspokojeny nebo jsou uspokojeny nedostatečně, pokud jde o boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, podporu vysoké úrovně kvalitní a udržitelné zaměstnanosti, zaručení přiměřené sociální ochrany předcházející chudobě a zlepšování pracovních podmínek a přístupu k odbornému vzdělávání pro skupiny zranitelných osob, s náležitým přihlédnutím k úloze regionálních a místních orgánů. Program by měl také fungovat jako katalyzátor pro nadnárodní partnerství a vytváření sítí mezi subjekty veřejného, soukromého a neziskového sektoru a podporovat jejich zapojení do navrhování a uplatňování nových přístupů k řešení naléhavých sociálních potřeb a problémů.
 Především by měl tento program pomoci zjišťovat a analyzovat inovativní řešení a zvýšit jejich praktické uplatňování prostřednictvím experimentování v oblasti sociální politiky s cílem napomáhat v případě potřeby členským státům při zvyšování efektivnosti jejich trhů práce a při dalším zlepšování jejich politiky sociální ochrany a sociálního začleňování. Experimentování v oblasti sociální politiky znamená projektové testování sociálních inovací v praxi. Umožňuje shromažďovat důkazy o proveditelnosti sociálních inovací. Úspěšné nápady by měly být uplatňovány v širším měřítku s finanční podporou z Evropského sociálního fondu (ESF) a z jiných zdrojů.
 Otevřená metoda koordinace jako nástroj, jehož flexibilita a operativní účinnost již byly v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky ověřeny, by měla být široce používána a měla by těžit z opatření podporovaných programem.
 Pokrok směrem k sociálně a environmentálně udržitelnému rozvoji v Evropě vyžaduje předvídání a rozvoj nových dovedností a schopností, které povedou ke zlepšení podmínek pro vytváření pracovních míst, ke zlepšení kvality zaměstnanosti a pracovních podmínek, a to prostřednictvím doprovodného vzdělávání, politiky v oblasti trhu práce a sociální politiky ve spojení s přeměnou průmyslových odvětví a služeb. Program by měl tudíž přispívat k podpoře vytváření kvalitních a udržitelných „zelených“ a „bílých“ pracovních míst a pracovních míst v oblasti IKT, jakož i předvídat a rozvíjet nové dovednosti a schopnosti pro nová kvalitní a udržitelná pracovní místa propojováním politiky zaměstnanosti a sociální politiky s průmyslovými a strukturálními politikami a podporovat přechod k nízkouhlíkovému hospodářství účinně využívajícímu zdroje. Program by měl zejména působit jako katalyzátor výzkumu potenciálu investic do environmentální a sociální oblasti řízených veřejným sektorem pro vytváření pracovních příležitostí a potenciálu místních a regionálních iniciativ v oblasti zaměstnanosti.
 Program by měl případně zohlednit územní rozměr nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení, a zejména rostoucí nerovnosti, které existují v regionech a mezi nimi, mezi venkovskými oblastmi a městy a ve městech.
 Je nutné upevnit sociální rozměr vnitřního trhu. Vzhledem k tomu, že dodržováním práv pracovníků je třeba posilovat důvěru ve vnitřní trh, včetně volného pohybu služeb, je nutné


text:
zajistit stejný status právu na volný pohyb jak pro pracovníky, tak pro podnikatele po celém území Unie.
 V souladu se strategií Evropa 2020 by měl program usilovat o ucelený přístup k podpoře kvalitního a udržitelného zaměstnání, k předcházení sociálnímu vyloučení a chudobě a boji proti nim a současně zohledňovat potřebu dodržování rovnosti mezi muži a ženami. Provádění programu by se mělo racionalizovat a zjednodušit, zejména prostřednictvím zavedení souboru společných ustanovení, jež se týkají mimo jiné například obecných cílů a opatření v oblasti sledování a hodnocení. Program by se měl zaměřit na projekty s jasnou přidanou hodnotou Unie, a to bez ohledu na rozsah projektů. Aby bylo dosaženo snížení administrativní zátěže, program by měl podporovat vytvoření a rozvoj sítí a partnerství. Kromě toho by se měly více využívat možnosti zjednodušeného vykazování nákladů (financování paušální částkou nebo pevnou sazbou), zejména při provádění programů mobility, a měla by být zajištěna transparentnost procesu. Program by měl být jednotným kontaktním místem pro poskytovatele mikrofinancování na úrovni Unie zajišťující finanční prostředky na mikroúvěry a sociální podnikání, usnadňující přístup k půjčkám a poskytující jim technickou pomoc.
 Vzhledem k omezenosti zdrojů, jež jsou na tento program k dispozici, a vzhledem k tomu, že tyto zdroje jsou předem přidělovány na různé osy, je třeba se při financování zaměřovat na rozvoj struktur, jež mají jasný multiplikační účinek, který bude přínosný pro další činnosti a iniciativy. Měla by být rovněž přijata vhodná opatření, jež pomohou zabránit jakémukoli překrývání s jinými fondy nebo programy, zejména s ESF, a dvojímu financování.
 Unie by se měla vybavit podklady založenými na správné analýze za účelem podpory tvorby politik v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti a zároveň věnovat zvláštní pozornost dopadu finanční a hospodářské krize. Takové podklady dodávají vnitrostátním opatřením přidanou hodnotu tím, že poskytují unijní rozměr a porovnání pro shromažďování údajů a vyvíjení statistických nástrojů, metod a společných ukazatelů, aby tak vznikl celkový obraz situace v oblasti zaměstnanosti, sociální politiky a pracovních podmínek v celé Unii a aby bylo zajištěno kvalitní hodnocení účinnosti a účelnosti programů a politik, a mohlo tak být mimo jiné dosaženo cílů strategie Evropa 2020.
 Unie má jedinečné předpoklady poskytnout platformu pro výměnu politik a vzájemné učení mezi zeměmi účastnícími se programu v oblasti zaměstnanosti, sociální ochrany, sociálního začlenění a sociálního podnikání. Znalost politik uplatňovaných v jiných zemích a jejich výsledků, včetně těch dosažených prostřednictvím experimentů v oblasti sociální politiky na místní, regionální a celostátní úrovni,, rozšiřuje škálu možností pro tvůrce politik, a tím spouští vývoj nových politik.
 Ústředním bodem sociální politiky Unie je zajistit existenci minimálních standardů a neustálé zlepšování pracovních podmínek v Unii. Unie má důležitou úlohu při zajišťování toho, aby byl legislativní rámec s ohledem na zásady „důstojné práce“ a „inteligentní regulace“ přizpůsoben měnícím se způsobům organizace práce a novým zdravotním a bezpečnostním rizikům. Významnou úlohu má Unie rovněž při financování opatření, jež mají zlepšit dodržování pracovněprávních norem založených na ratifikovaných úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP) a unijních pravidlech na ochranu práv pracovníků. To se týká zejména opatření na zvyšování povědomí (například prostřednictvím sociální značky), šíření informací


text:
a podporu diskuse o hlavních výzvách a otázkách politiky, pokud jde o pracovní podmínky, včetně diskuse mezi sociálními partnery a dalšími zúčastněnými subjekty, na podporu rovnováhy pracovního a rodinného života a na zavádění preventivních opatření a zvyšování prevence v oblasti zdraví a bezpečnosti při práci.
 Sociální partneři a organizace občanské společnosti hrají klíčovou roli v podpoře kvalitního zaměstnání, v boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě a v boji proti nezaměstnanosti. Sociální partneři a organizace občanské společnosti by proto měli být případně zapojeni do vzájemného učení a do rozvoje, provádění a šíření nových politik. Komise by měla informovat sociální partnery Unie a organizace občanské společnosti o výsledcích týkajících se provádění programu a vyměňovat si s nimi názory na ně.
 Unie usiluje o posílení sociálního rozměru globalizace a boje proti sociálnímu dumpingu tím, že nejen v zemích účastnících se programu, ale i na mezinárodní úrovni podporuje normy zajišťující důstojné pracovní podmínky, a to buď přímo ve vztahu k třetím zemím nebo nepřímo prostřednictvím spolupráce s mezinárodními organizacemi. V souladu s tím je nutno rozvíjet vhodné vztahy s třetími zeměmi, které se programu neúčastní, s cílem přispět k dosažení jeho cílů, a to s ohledem na veškeré důležité dohody mezi těmito zeměmi a Unií. To může zahrnovat účast zástupců těchto třetích zemí na akcích společného zájmu (jako jsou například konference, pracovní setkání a semináře), které se konají v zemích zapojených do programu. Kromě toho by se měla rozvíjet spolupráce s mezinárodními organizacemi, zejména s Mezinárodní organizací práce (MOP) a dalšími příslušnými orgány OSN, Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), aby byl program prováděn takovým způsobem, který zohledňuje úlohu těchto organizací.
 V souladu s články 45 a 46 Smlouvy o fungování EU obsahuje nařízení (EU) č. 492/2011 ustanovení k dosažení nediskriminačního volného pohybu pracovníků zajištěním úzké spolupráce mezi ústředními službami zaměstnanosti členských států a Komisí. Síť EURES, což je Evropská síť služeb zaměstnanosti, by měla podporovat lepší fungování trhů práce usnadněním dobrovolné nadnárodní přeshraniční geografické mobility pracovníků, umožněním větší transparentnosti na trhu práce, zajištěním vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání a podporou činností v oblasti služeb týkajících se umístění, náboru pracovníků, poradenství a vedení na národní i přeshraniční úrovni, a tím přispívat k cílům strategie Evropa 2020. Členské státy by měly být případně vybízeny k případné integraci služeb EURES za účelem jejich dostupnosti v jednom kontaktním místě.
 Rozsah působnosti sítě EURES by se měl rozšířit tak, aby v návaznosti na výzvy k předkládání návrhů síť zahrnovala vytváření a podporu cílených programů mobility na úrovni Unie s cílem obsazovat volná pracovní místa tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce. V souladu s článkem 47 Smlouvy o fungování EU by měly tyto programy podporovat usnadňování dobrovolné mobility mladých pracovníků v Unii. Cílenými programy mobility, jako jsou takové, založené na přípravné akci „Tvoje první práce přes EURES“, by měl být mladým lidem ulehčen přístup k nabídkám zaměstnání a k přijímání do zaměstnání v jiném členském státě a zaměstnavatelé by měli být povzbuzeni k nabízení pracovních míst mladým mobilním zaměstnancům. Programy


text:
mobility by však neměly odrazovat Unii a členské státy od toho, aby pomáhaly mladým lidem najít si svou první práci ve svém domovském státě.
 V mnoha příhraničních regionech hrají přeshraniční partnerství EURES důležitou roli při vytváření skutečného evropského trhu práce. Každé přeshraniční partnerství EURES zahrnuje alespoň dva členské státy nebo jeden členský stát a další zúčastněnou zemi. Proto mají jasnou horizontální povahu a jsou zdrojem přidané hodnoty pro Unii. Přeshraniční partnerství EURES by proto měla být nadále podporována horizontálními činnostmi Unie, s možností být doplňovány vnitrostátními zdroji nebo ESF.
 Hodnocení činnosti sítě EURES by mělo zohledňovat kvalitativní a kvantitativní kritéria. Jelikož umístění odchozích pracovníků v jednom členském státě mají za následek umístění příchozích pracovníků v jiném členském státě a závisí na stále se měnící situaci na trhu práce a souvisejících formách mobility, mělo by se hodnocení zaměřovat nejen na uvedená umisťování příchozích nebo odchozích pracovníků v jednotlivých členských státech, ale rovněž na souhrnné údaje na úrovni Unie. Kromě toho je třeba pamatovat na to, že výsledkem poradenství nemusí být vždy měřitelná mobilita nebo obsazení pracovních míst.
 Strategie Evropa 2020, a zejména hlavní směr 7 stanovený rozhodnutím Rady 2010/707/EU (8), shledává samostatnou výdělečnou činnost a podnikání jako zásadní předpoklad pro dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
 Nedostatečný přístup k úvěrům a nedostatečný vlastní nebo kvazivlastní kapitál je jednou z hlavních překážek zakládání podniků, zejména u osob nejvíce vzdálených trhu práce. Úsilí Unie a jednotlivých států v této oblasti je nutno zintenzívnit, aby se zvýšila nabídka a přístup k mikrofinancování a uspokojila poptávka těch, kteří to nejvíce potřebují, a zejména nezaměstnaných, žen a zranitelných osob, které chtějí založit nebo dále rozvíjet mikropodnik, a to i na základě samostatné výdělečné činnosti, ale nemají přístup k úvěrům. Mikropodniky také představují většinu nově zakládaných společností v Unii. Poskytování mikroúvěrů by proto mělo umožnit dosažení přidané hodnoty a konkrétních výsledků v nejkratší možné době. Jako první krok zřídily Evropský parlament a Rada v roce 2010 nástroj mikrofinancování. Komunikační opatření týkající se možností mikrofinancování na úrovni Unie a členských států by měla být zlepšena, aby se toto mikrofinancování lépe dostalo k těm, kteří ho potřebují.
 Mikrofinancování a podpora sociálního podnikání by měly dosáhnout až k potenciálním příjemcům a měly by mít dlouhodobý dopad. Měly by přispívat k vysoké míře kvalitní a udržitelné zaměstnanosti a sloužit jako katalyzátor hospodářské politiky a politiky místního rozvoje. Opatření zahrnující mikrofinancování a sociální podnikání by měla být doprovázena instruktážními a školícími programy a všemi relevantními informacemi, které by měly být pravidelně aktualizovány a zpřístupňovány veřejnosti dotyčnými poskytovateli finančních prostředků, s cílem maximalizovat příležitosti na vybudování životaschopných mikropodniků. Za tímto účelem je nutné, aby byly poskytovány odpovídající finanční prostředky, zejména z ESF.
 Větší zpřístupnění mikrofinancování na mladém mikrofinančním trhu Unie vyžaduje zvýšení institucionální způsobilosti poskytovatelů mikrofinancování a zejména nebankovních mikrofinančních institucí, kterou je nutno posílit v souladu se sdělením Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvaném „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti“ a zprávou Komise ze dne 25. července 2008 nazvanou „Podpora žen-inovátorek a podnikání žen“.
 Sociální ekonomika