text:
hodnotí jako nadhodnocené. I přes zpřísnění makroobezřetnostních opatření cílených na zmírnění rizik spojených s vývojem na trhu rezidenčních nemovitostí, zůstává úvěrový růst v tomto segmentu i nadále silný a existují podmínky pro další rozvoj spirály mezi cenami nemovitostí a úvěry na jejich pořízení. V souvislosti se zvýšenou úvěrovou dynamikou nefinančním podnikům v oblasti nemovitostí se tak dále zvyšuje zranitelnost celého sektoru vůči nepříznivému vývoji na tomto trhu a vůči příjmovým a úrokovým šokům. Toto hodnocení implikuje potřebu vytvářet proticyklickou kapitálovou rezervu pro expozice umístěné v ČR. S ohledem na identifikovaná rizika pro budoucí vývoj ziskovosti bank lze zároveň očekávat snahu bank o udržení stávajících úrovní ziskovosti prostřednictvím nárůstu objemu nově poskytnutých úvěrů v ekonomice. To se může odrazit v dalším růstu cen nemovitostí nad úrovně konzistentní s vývojem fundamentálních faktorů. V důsledku tohoto vývoje dochází k nárůstu systémových rizik a ke zvýšení potenciálu pro prudké výkyvy ekonomické aktivity v budoucnu. Na tento vývoj je v souladu s účelem právní úpravy proticyklické kapitálové rezervy nezbytné reagovat zvýšením její sazby. Kvantitativní přístupy vycházející z hodnot indikátoru finančního cyklu a makrozátěžového testu bank, který dává do souladu modelované budoucí úvěrové ztráty s kapitálovou rezervou postačující k jejich pokrytí, potřebu zvýšení sazby rezervy potvrzují. V souladu s tím je odůvodněné základní obecné pravidlo zvyšovat sazbu proticyklické kapitálové rezervy o 0,5 p.b. v každém roce expanzivní fáze finančního cyklu. Finální rozhodnutí o nastavení sazby proticyklické kapitálové rezervy není založeno na mechanické aplikaci uvedených přístupů.
 V souvislosti s výše uvedeným hodnocením se rozhodla Bankovní rada ČNB stanovit sazbu proticyklické kapitálové rezervy na 1,0 %. V případě pokračování rychlé úvěrové dynamiky, uvolňování úvěrových standardů a růstu systémových rizik spojených zejména s financováním nákupu nemovitostí bude ČNB připravena sazbu této rezervy dále zvyšovat.
 Instituce jsou povinny tuto sazbu používat ode dne 1. 7. 2018 [viz výrok II].
 Toto opatření nabývá účinnosti 13. června 2017.
 Toto opatření obecné povahy bylo zveřejněno 13. června 2017.
 1 Podle doporučení ESRB/2014/1 (Recommendation of the European Systemic Risk Board of 18 June 2014 on guidance for setting countercyclical buffer rates) je za objem úvěrů považována hodnota veškerých úvěrů poskytnutých soukromému sektoru (sektor nefinančních podniků, sektor domácností a neziskových institucí sloužících domácnostem), která je zvýšena o objem dluhopisů emitovaných domácím nefinančním soukromým sektorem. Pro výpočet dlouhodobého trendu poměru objemu poskytnutých úvěrů a hrubého domácího produktu byla použita časová řada za roky 1995 až 2016 a Hodrickův-Prescottův filtr s parametrem vyhlazení (λ) 400 000.
 2 Dodatečná odchylka, nazývaná expanzivní úvěrová mezera, je vypočtena jako rozdíl mezi aktuální hodnotou poměru bankovních úvěrů k hrubé přidané hodnotě sektoru a dosaženým minimem uvedeného poměru v posledních 8 čtvrtletích.
 3 Detailní přístup České národní banky (zahrnující všechny faktory zohledňované při stanovování sazby proticyklické kapitálové rezervy) je blíže představen v tematickém článku Hájek J., Frait J. a Plašil M. (2017): Proticyklická kapitálová rezerva v ČR, ZFS 2016/2017.
 4 Meziroční tempo růstu úvěrů domácnostem na bydlení a na spotřebu v březnu 2017 představovalo 9,4 %, respektive 5,0 %. U nefinančních podniků došlo v březnu k meziročnímu nárůstu úvěrů o 4,7 %.


text:
Jak žít s epilepsií? - Společnost "E"
 Jak žít s epilepsií? Jak žít s epilepsií? Jak žít s epilepsií?
 Při diagnostice epilepsie je nutné znát stupeň závažnosti a podle toho přehodnotit svůj dosavadní styl života (rubrika Tiskoviny – Tématické tiskoviny).
 Podle typu onemocnění je vždy nutné dodržovat režimová opatření (rubrika Epilepsie – Některá pravidla).
 Metoda léčby epilepsie stimulaci vagového nervu (více např. na www.cardion.cz)
 Nedílnou součástí pomoci může být práce Společnosti “E” a dalších sdružení či zařízení, která se této problematice věnují, mají již dlouholeté zkušenosti a mohou poskytnout potřebné služby a informace.
 Společnost „E“ je nabízí formou:
 Poradenství (rubrika Poradenství)
 Aktivizační činnosti (rubrika Sociálně-aktivizační služba)
 Členství a s ním spojených výhod (rubrika Výhody členství)
 Ti, kteří by rádi pomohli i jinak, například finanční podporou či jinou vhodnou spoluprací, se mohou obrátit na nás, na Společnost “E” – či jinou takto zaměřenou organizaci a domluvit se na formě nabízené pomoci (rubrika Základní údaje).
 Členstvím ve Společnosti „E“ je možné získat:
 Pravidelný přístup
 k informacím o epilepsii
 k aktivitám Společnosti „E“
 k nabídkám a akcím, pořádaným nejenom Společností „E“
 Zasílání domů
 dvouměsíčníku Společnosti „E“: Aura – informace o epilepsii
 tématických tiskovin Společnosti „E“ k epilepsii a problematice života s ní
 dalších materiálů vydávaných a distribuovaných Společností „E“
 na pobyty výlety, plavání a další akce pořádané Společnosti „E“
 odborné sociální poradenství poskytujeme – zdarma
 konzultace s psychologem pro osoby s epilepsií a jejich blízké – zdarma tři sezení
 na kurzy a kroužky zajišťované Společností „E“
 při získávání informací (poštou domů)
 při zápisech na pobyty, kurzy a kroužky Společnosti „E“ (v případě nedostatku míst)
 při výběru účastníků na práce do aranžovací dílny a na další pracovní příležitosti nabídnuté klientům Společnosti „E“
 Možnost pravidelného navštěvování některého z klubů Společnosti „E“ a další výhody vyplývající z činnosti a Stanov Společnosti „E“
 Členství ve Společnosti „E“ upravuje § 2 Stanov Společnosti „E“, a to následovně:
 § 2 (1) Formy členství
 Členství ve Společnosti „E“ může probíhat formou individuálního, kolektivního nebo čestného členství.
 § 2 (2) Vznik členství
 Individuálním členem Společnosti „E“ se může stát každý občan České republiky starší 15 let, který má epilepsii (případně kombinovanou s jiným zdravotním postižením), dále jeho zákonní zástupci a ostatní rodinní příslušníci, popř. další občané se zájmem o problematiku epilepsie.
 Kolektivním členem může být právnická osoba na základě písemné dohody, schválené výkonným výborem a podepsané předsedou Společnosti „E“ a oprávněným zástupcem druhé strany.
 Čestným členem může být fyzická nebo právnická osoba, které bylo toto členství přiznáno výkonným výborem.
 Ve všech případech však platí, že se členství uděluje všem výše uvedeným subjektům s výjimkou těch, kteří by svým jednáním mohli ohrozit ostatní členy, personál nebo jakýmkoli způsobem činnost sdružení.
 Individuální členství ve Společnosti „E“ vzniká podáním přihlášky a zaplacením členského příspěvku. Kolektivní a čestné členství vzniká splněním bodu 2(2)2. a 2(2)3.
 § 2 (3) Práva a povinnosti člena
 Individuální člen má právo zúčastnit se přímo nebo nepřímo všech forem činnosti sdružení a může být volen do orgánů Společnosti „E“. Jeho povinností je řádně platit členský příspěvek a dodržovat Stanovy Společnosti „E“.

type: other


text:
Práva a povinnosti kolektivního člena jsou obsaženy v písemné dohodě schválené výkonným výborem.
 Čestný člen má stejná práva a povinnosti jako individuální člen s výjimkou povinnosti platit členský příspěvek.
 Všichni členové jsou vůči Společnosti „E“ loajální a respektují její rozhodnutí.
 Členové nejsou oprávněni jednat jménem Společnosti „E“ a zastupovat ji na důležitých jednáních bez vědomí jejího výkonného výboru, předsedy, místopředsedy či dalších funkcionářů, pokud nebyli k některému takovému jednání výše uvedenými subjekty vyzváni či dokonce zplnomocněni.
 § 2 (4) Zánik členství
 Individuální členství zaniká vystoupením, neplacením členského příspěvku po dobu 1 roku, úmrtím či vyloučením člena, popř. zánikem Společnosti „E“.
 Kolektivní členství zaniká nedodržením schválené a podepsané dohody, nebo na základě nové, tentokrát odstupující písemné dohody, popř. zánikem Společnosti „E“.
 Čestné členství zaniká jeho odejmutím výkonným výborem, popř. zánikem Společnosti „E“.
 O členství ve Společnosti „E“ může požádat každý občan České republiky starší 15 let, který má epilepsii (případně kombinovanou s jiným zdravotním postižením), dále jeho zákonní zástupci a ostatní rodinní příslušníci, popř. další občané se zájmem o problematiku epilepsie.
 Žádat o členství ve Společnosti „E“ lze formou přihlášky, která je k dispozici buďto zde, nebo v sekretariátu Společnosti „E“ (tel.: 241 722 136, e-mail: info@spolecnost-e.cz).
 Po obdržení vyplněné přihlášky ke členství je nutné uhradit členský příspěvek, který ročně činí 350 Kč.
 Každý člen má svoje identifikační číslo, které je dobré si zapamatovat a použít jej při dalších platbách, reklamacích apod. Identifikační číslo je uvedeno vždy nad jménem u poštovní adresy.
 Pod svým identifikačním číslem je každý člen vedený v databázi Společnosti „E“, která zaznamenává platby členů a případné změny v jejich údajích.
 Rádi přivítáme každého člena, který by se rád zapojil do činnosti Společnosti „E“ a který by chtěl využít nabízených služeb.
 FN Hradec Králové – Poradna pro epilepsii
 Bratří Štefanů 895, 500 02 Hradec Králové tel.: 495 865 388
 Komenského 740, 697 01 Kyjov tel.: 518 614 478
 Nemocnice Blansko – Neurologické oddělení
 Sadová 33, 678 01 Blansko, tel.: 516 488 111
 MUDr. Marie Kolínová,CSc
 Karlovo nám.32, 120 00 Praha 2, tel.: 224 961 111
 Ústecká poliklinika – Neurologie
 Masarykova 92, 400 07 Ústí nad Labem tel.: 477 102 188
 Oblastní nemocnice Náchod – Neurologické oddělení
 Purkyňova 446, 547 69 Náchod tel.: 491 601 215
 MONEA Brno,s.r.o. – neurologie
 Jugoslávská 13, 613 00 Brno, tel.: 545 214 317
 FN Ostrava – Neurologická klinika
 17. listopadu 1790/5, 708 52 Ostrava – Poruba tel: 597 373 612
 Kateřinská 30, 128 08 Praha 2, tel.: 224 965 537
 Nemocnice Jihlava – Neurologické oddělení
 tel.: 567 151 111, 567 151 714, 567 151 652
 Železná ulice 162, 239 01 Mladá Boleslav tel.: 326 921 412
 Alej svobody 80, 304 60 Plzeň, tel.: 377 103 401
 K nemocnici 17, 350 02 Cheb, tel.: 354 436 041
 Hradební 1306, 686 01 Uherské Hradiště 1 tel.: 572 434 453
 MUDr. Jana Slonková 1
 17. listopadu 1790/5, 708 52 Ostrava tel.: 597 375 656
 Mírové nám. 89, 517 21 Týniště nad Orlicí tel.: 494 377 288
 Medicentrum – Neurologie
 Politických vězňů 40, 266 01 Beroun tel.:


text:
311 457 157, 311 457 348
 Alej Svobody 80, 323 00 Plzeň, tel.: 377 103 472
 Tomíčka 9, 570 01 Litomyšl, tel.: 461 655 111
 Vajgarská 1141, 198 21 Praha 9, tel.: 281 021 253
 Lékařský dům ORMIGA – Neuromed s.r.o.
 Kotěrova 5546, 760 01 Zlín, tel.: 576 000 232
 Vodní 56, 767 01 Kroměříž, tel.: 573 332 211
 Poliklinika 8, Pěšího pluku 85,
 738 01 Frýdek – Místek, tel.: 558 900 177
 poliklinika, nám. Hrdinů 5, Krnov 794 01 tel.: 554 620 258
 Poliklinika Břeclav – Dětská neurologie
 Bří. Mrštíků 38, 690 02 Břeclav, tel.: 519 303 343
 Krajská nemocnice Liberec – Dětská neurologie
 tel.: 485 312 814, 485 312 821
 Fakultní nemocnice Ostrava – Klinika dětské neurologie
 17. listopadu 1790/5, 708 00 Ostrava-Poruba tel.: 597 373 610
 Na Šumavě, 466 02 Jablonec nad Nisou tel.: 483 319 106
 FNsP Ostrava – Klinika dětské neurologie
 17. listopadu 1790/5, 708 52 Ostrava-Poruba tel.: 597 371 111
 MUDr. Vendula Novotná
 Šrámkova 2A, 400 11 Ústí nad Labem tel.: 472 770 410
 Matice školské 17, 370 01 České Budějovice tel.: 386 356 604
 Dětská klinika Masarykova nemocnice
 Sociální péče 3316/12A, 401 13 Ústí nad Labem tel.: 477 112 332
 Nemocnice Rudolfa a Stefanie a.s. – Dětská neurologická ambulance
 Máchova 400, 256 30 Benešov, tel.: 317 756 352
 Nemocnice v Novém Městě na Moravě
 – oddělení dětské neurologie
 Žďárská 610, 592 31 Nové Město na Moravě tel.: 566 801 380
 Nádražní 10, 678 01 Blansko, tel.: 516 426 435
 Dětská neurologie a pediatrie
 Třída 2. května 2, 760 01 Zlín, tel.: 577 438 266
 MUDr. Andrea Zakoutová Pavlovova 2624/29
 700 30 Ostrava Zábřeh, tel.: 733 727 381
 Zatrhněte, prosím, co se Vás týká
 mám zájem to tuto problematiku
 V případě zastoupení dítěte
 Jméno a příjmení: Rok narození: Pomoc hledám zejména v (rozepište se)
 Mohu pomoci zejména
 při organizování akcí „E“ v místě bydliště
 jako vedoucí na dětských táborech „E“
 práce pro časopis AURA (např. přepisy, vlastní tvorba, vyhledávání
 zajímavých textů z různých zdrojů, překlady, kontakty s poradnami...)
 roznášením tiskovin Společnosti „E“
 Podle zákona č. 101/2000 Sb. o ochraně osobních údajů, dávám Společnosti „E“ svůj souhlas k využívání mých pravdivě poskytnutých údajů v rámci vedení členské a klientské databáze. Zapojte se


text:
Kurzy.cz > Zákony > Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb. > ČÁST DRUHÁ OSOBY OPRÁVNĚNÉ POSKYTOVAT PLATEBNÍ SLUŽBY A VYDÁVAT ELEKTRONICKÉ PENÍZE > HLAVA II PLATEBNÍ INSTITUCE > Díl 4 Výkon činnosti platební instituce a zahraniční platební instituce v hostitelském členském státě
 Výkon činnosti platební instituce a zahraniční platební instituce v hostitelském členském státě, Díl 4
 PLATEBNÍ INSTITUCE (HLAVA II), Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Zařazení ustanovení v předpisu: OSOBY OPRÁVNĚNÉ POSKYTOVAT PLATEBNÍ SLUŽBY A VYDÁVAT ELEKTRONICKÉ PENÍZE (ČÁST DRUHÁ) » PLATEBNÍ INSTITUCE (HLAVA II) » Výkon činnosti platební instituce a zahraniční platební instituce v hostitelském členském státě (Díl 4)
 Předchozí: Některé podmínky výkonu činnosti platební instituce (Díl 3)
 Následující: SPRÁVCE INFORMACÍ O PLATEBNÍM ÚČTU (HLAVA III)
 Výkon činnosti platební instituce a zahraniční platební instituce v hostitelském členském státě
 Výkon činnosti platební instituce v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce
 (1) Česká národní banka udělí platební instituci souhlas k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky, jestliže
 a) obchodní plán týkající se pobočky, včetně předpokládaného rozpočtu na první 3 účetní období, je podložen reálnými ekonomickými propočty a
 b) součásti řídicího a kontrolního systému platební instituce uvedené v § 20 odst. 1 písm. b) až d) jsou vhodné z hlediska řádného poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky.
 (2) Česká národní banka udělí platební instituci souhlas k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pověřeného zástupce, jestliže
 a) vnitřní kontrolní mechanismy pověřeného zástupce jsou vhodné z hlediska dodržování povinností souvisejících s bojem proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu a
 b) pověřený zástupce, který je fyzickou osobou, a vedoucí osoby pověřeného zástupce jsou důvěryhodné, odborně způsobilé a mají dostatečné zkušenosti z hlediska řádného a obezřetného poskytování platebních služeb.
 (3) Ustanovení § 8 se použije pro poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce obdobně.
 (1) Platební instituce oznámí bez zbytečného odkladu České národní bance změnu údajů uvedených v žádosti o udělení souhlasu k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce nebo v jejích přílohách, na jejichž základě byl souhlas udělen.
 Podá-li platební instituce žádost o rozšíření rozsahu platebních služeb, na které se vztahuje souhlas k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky, použijí se § 32 až 34, 36 a 37 obdobně.
 Informování orgánu dohledu hostitelského členského státu
 (1) Česká národní banka do 1 měsíce ode dne, kdy jí došla žádost o udělení souhlasu k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, sdělí orgánu dohledu hostitelského členského státu jméno platební instituce, její sídlo a další údaje obsažené v žádosti a požádá tento orgán o stanovisko.
 (2) Česká národní banka informuje orgán dohledu hostitelského členského státu o výsledku nebo o zastavení řízení o žádosti o udělení souhlasu k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce. Rozhodne-li Česká národní banka v rozporu se stanoviskem orgánu dohledu hostitelského členského státu, sdělí tomuto orgánu důvody svého rozhodnutí.


text:
(3) Česká národní banka poskytuje informace podle odstavců 1 a 2 v rozsahu a způsobem, který stanoví přímo použitelný předpis Evropské unie, kterým se provádí čl. 28 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/23661).
 1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry, ve znění směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES a 2010/78/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a č. 909/2014. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES, ve znění směrnic Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU a 2015/2366. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/92/EU ze dne 23. července 2014 o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES.
 Platební instituce oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu ode dne, kdy ji Česká národní banka informovala o udělení souhlasu k poskytování platebních služeb v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, den, kdy hodlá začít poskytovat platební služby v hostitelském členském státě. Česká národní banka o tomto dni informuje orgán dohledu hostitelského členského státu.
 Výkon činnosti platební instituce v hostitelském členském státě jinak než prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce
 (1) Platební instituce, která hodlá vykonávat činnosti uvedené v § 8 v hostitelském členském státě jinak než prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, oznámí tuto skutečnost České národní bance.
 (2) Podrobnosti náležitostí oznámení, včetně příloh obsahujících doklady osvědčující skutečnosti v oznámení obsažené, jeho formáty a další technické náležitosti stanoví prováděcí právní předpis.
 (1) Česká národní banka sdělí orgánu dohledu hostitelského členského státu do 1 měsíce ode dne, kdy jí oznámení podle § 38 došlo, jméno platební instituce, její sídlo a další údaje obsažené v oznámení, požádá ho o stanovisko a k tomuto stanovisku přihlédne.
 (2) Česká národní banka poskytuje informace podle odstavce 1 v rozsahu a způsobem, který stanoví přímo použitelný předpis Evropské unie, kterým se provádí čl. 28 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/23661).
 Výkon činnosti zahraniční platební instituce se sídlem v jiném členském státě v České republice
 (1) Zahraniční platební instituce se sídlem v jiném členském státě může v České republice vykonávat činnosti uvedené v § 8, k jejichž výkonu je oprávněna na základě povolení, které jí bylo uděleno orgánem dohledu jejího domovského členského státu. Tyto činnosti může vykonávat prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, jestliže jsou tato pobočka nebo tento pověřený zástupce u příslušné zahraniční platební instituce zapsáni do seznamu zahraničních platebních institucí vedeného orgánem dohledu domovského členského státu.
 (2) Je-li Česká národní banka informována orgánem dohledu domovského členského státu o úmyslu zahraniční platební instituce se sídlem v


text:
jiném členském státě vykonávat činnosti uvedené v § 8 v České republice, sdělí Česká národní banka do 1 měsíce tomuto orgánu své stanovisko k úmyslu zahraniční platební instituce.
 Výkon činnosti platební instituce v hostitelském členském státě jinak než prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, § 38 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Výkon činnosti platební instituce v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, § 32 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Výkon činnosti instituce elektronických peněz v hostitelském členském státě prostřednictvím pobočky nebo pověřeného zástupce, § 91 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Výkon činnosti instituce elektronických peněz a zahraniční instituce elektronických peněz v hostitelském členském státě, Díl 4 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Povolení k činnosti platební instituce Udělení povolení k činnosti platební instituce, Díl 2 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 Povolení k činnosti platební instituce, § 264 - Zákon o platebním styku č. 370/2017 Sb.
 čtvrtek 25.4.2019 14:01:48


text:
Úřední deska - Obecně závazná vyhláška obce Mohelnice č. 2/2014, kterou se stanovují pravidla pro pohyb psů a jiného zvířectva na veřejném prostranství - Oficiální stránky Obce Mohelnice
 Úřední deska - Obecně závazná vyhláška obce Mohelnice č. 2/2014, kterou se stanovují pravidla pro pohyb psů a jiného zvířectva na veřejném prostranství
 Obecně závazná vyhláška obce Mohelnice č...
 Obecně závazná vyhláška obce Mohelnice č. 2/2014, kterou se stanovují pravidla pro pohyb psů a jiného zvířectva na veřejném prostranství
 obce Mohelnice
 kterou se stanovují pravidla pro pohyb psů a jiného zvířectva na veřejném prostranství v obci Mohelnici a vymezují prostory pro volné pobíhání psů
 Zastupitelstvo obce Mohelnice se na svém zasedání dne 31.1.2014 usneslo vydat na základě
 ust. § 24 odst. 2 zákona č. 246/1992 Sb., na ochranu zvířat proti týrání, ve znění pozdějších předpisů, a v souladu s ust. § 10 písm. d), § 35 a § 84 odst. 2) písm. h) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů, tuto obecně závaznou vyhlášku:
 a) na veřejných prostranstvích v obci, vyznačených v příloze k této obecně závazné vyhlášce je možný pohyb psů pouze na vodítku.
 b) na veřejných prostranstvích v obci, vyznačených na mapce v příloze k této obecně závazné vyhlášce, se zakazuje výcvik psů.
 2. Splnění povinností stanovených v odst. 1. zajišťuje fyzická osoba, která má psa na veřejném prostranství pod kontrolou či dohledem2).
 1. Pro volné pobíhání psů se vymezují následující prostory: p.p.č.991, 274, 273, 272, 271 a 426 v k.ú. Mohelnice.
 2. Volné pobíhání psů v prostorech uvedených v odst. 1 je možné pouze pod neustálým dohledem a přímým vlivem osoby doprovázející psa.
 Pravidla pro pohyb jiného zvířectva na veřejném prostranství
 1. Pohyb drůbeže a jiného podobného hospodářského zvířectva na veřejných prostranstvích v zastavěných částech obce je činností, která by mohla narušit veřejný pořádek v obci nebo být v rozporu se zájmem na ochranu veřejné zeleně v obci.
 2. V zájmu zajištění veřejného pořádku a ochrany veřejné zeleně v obci se stanovuje chovatelům a vlastníkům drůbeže a jiného podobného hospodářského zvířectva povinnost zajistit, aby se jejich drůbež nebo jiné podobné hospodářské zvířectvo nepohybovala na veřejném prostranství v zastavěných částech obce, vyznačených na mapce v příloze k této obecně závazné vyhlášce.
 Chovatelé a vlastníci psů, drůbeže a jiného hospodářského zvířectva, popř. jejich průvodci či jezdci jsou povinni zajistit, aby pes, kůň, drůbež či jiné hospodářské zvířectvo neznečišťovalo veřejné prostranství, veřejné zařízení nebo veřejnou zeleň, v případě znečištění zajistit okamžité odstranění znečištění.
 Tato obecně závazná vyhláška se nevztahuje na služební psy policie, městské policie a celní správy pokud vykonávají činnost v souvislosti s plněním pracovních úkolů2), dále záchranné psy při výkonu záchranných prací, psy při doprovodu nevidomých osob.
 Porušení povinností stanovených touto obecně závaznou vyhláškou bude posuzováno jako přestupek dle zákona č.200/1990 Sb., o přestupcích, ve znění pozdějších předpisů, nepůjde-li o jiný správní delikt postižitelný podle zvláštních předpisů nebo trastný čin.
 Tato obecně závazná vyhláška nabývá účinnosti 15. dnem po dni jejího vyhlášení tj. 15.2.2014.
 Úzrušující ustanovení
 Ruší se obecně závazná vyhláška obce Mohelnice č.3/1999, o


text:
pohybu zvířat na veřejném prostanství.
 Mgr. Eva Ďuráková Bronislav Hulec
 Příloha k obecně závazné vyhlášce obce č. 3/2007, kterou se stanovují pravidla pro pohyb psů na veřejném prostranství v obci Mohelnici:
 Výčet veřejných prostranství v obci, na nichž se uplatňuje regulace dle ust. čl. 1 písm. a) a b) obecně závazné vyhlášky obce.
 < > Fyzickou osobou se rozumí např. chovatel psa, jeho vlastník či doprovázející osoba.
 Vyvěšeno: 15. 1. 2014


text:
K otázce navrácení svéprávnosti člověku postiženému těžkou duševní chorobou :: Pavel Vrcha, soudce NS ČR
 > Úvodní stránka > K otázce navrácení svéprávnosti člověku postiženému těžkou duševní chorobou
 § 55 odst. 2, § 465 odst. 1 o. z.
 § 39 z. ř. s.
 Podle platné právní úpravy institutu omezení svéprávnosti člověka nepřichází v úvahu navrátit člověku, který pro svou duševní poruchu není schopen vůbec projevit svou vůli, respektive není schopen činit ani ta nejzákladnější jednání běžného života (jde např. o imobilního těžce duševně nemocného člověka), jeho svéprávnost, respektive nepřistoupit k omezení jeho svéprávnosti (pakliže dosud o jeho svéprávnosti rozhodováno nebylo) a za účelem ochrany jeho zájmů mu jmenovat pouze opatrovníka ve smyslu § 465 odst. 1 o. z.
 Rozsudek Nejvyššího soudu České republiky ze dne 28. listopadu 2017, sp. zn. 30 Cdo 836/2017
 K věci: Soud prvního stupně rozsudkem změnil svůj předchozí rozsudek tak, že se omezení svéprávnosti posuzované zrušuje, jmenoval posuzované opatrovnici s vymezením rozsahu působnosti výkonu této funkce, a dále rozhodl o náhradě nákladů řízení. Při rozhodování zohlednil též znalecký posudek soudního znalce, který došel k závěru, že posuzovaná trpí duševní poruchou trvalého rázu, a to těžkou mentální retardací. Soud prvního stupně s přihlédnutím k § 55 odst. 1, 2 a § 469 odst. 1 o. z. dále uvedl, že se „ztotožňuje s názorem Mgr. Martiny Flanderové, Ph.D., předsedkyně Okresního soudu v Táboře, publikovaným v časopisu soudce č. 10 až 11/2014 (ročník XVI), podle kterého každá životní situace osoby ztížené duševní chorobou je rozdílná, rozdílný musí proto být i přístup ze strany soudu. Nejtěžší postižení duševní poruchou neumožňující jakékoliv právní jednání nebude podle stávající právní úpravy automaticky znamenat omezení svéprávnosti v největším možném rozsahu, ve většině případů bude postačovat ustanovení opatrovníka bez omezení svéprávnosti, ve srovnání s předchozí právní úpravou poněkud neobvykle tedy osoba ztížená mírnější duševní poruchou, která ji neomezuje ve styku s vnějším světem, může potřebovat větší rozsah ochrany a větší rozsah i jiný způsob omezení. V případě ležících pacientů, neorientovaných osobou, místem, časem, neschopných komunikace, kdy veškeré jejich základní potřeby zajišťuje třetí osoba, rodina nebo zdravotnický personál, i pro zachování důstojnosti takových osob, je vhodné využít jiné mírnější opatření předpokládané v ustanovení § 39 z. ř. s., a to jmenování opatrovníka dle § 465 a násl. obč. zák. Opatrovník by zastupoval opatrovance při zajišťování nejzákladnějších potřeb, často ve vztahu ke zdravotnickému nebo sociálnímu zařízení, kde je opatrovanec umístěn, zajišťoval by zejména ekonomickou stránku péče o něho. V jiných oblastech omezení svéprávnosti ztrácí význam, není proto ani v zájmu tohoto člověka ve smyslu § 55 obč. zák. k omezení svéprávnosti přistupovat. Nejtěžší postižení duševní poruchou neumožňující jakékoliv právní jednání nebude podle stávající právní úpravy automaticky znamenat omezení svéprávnosti v největším možném rozsahu. Ve většině případů bude postačovat ustanovení opatrovníka bez omezení svéprávnosti.“
 K odvolání příslušného okresního státního zastupitelství Krajský soud v Plzni (dále již „odvolací soud“) rozsudkem ze dne 16. listopadu 2016, č. j. 12 Co 438/2016-104, změnil rozsudek soudu prvního stupně tak, že změnil rozsudek téhož soudu (jímž byla posuzovaná zbavena v tehdejší způsobilosti k


text:
právním úkonům) tak, že posuzovaná „se omezuje na dobu tří let od právní moci tohoto rozsudku ve svéprávnosti tak, že není schopna samostatného právního jednání s výjimkou jednání v běžných záležitostech každodenního života a dále se omezuje ve svéprávnosti k výkonu volebního práva.“ Odvolací soud přistoupil ke jmenování opatrovnice posuzované a dále rozhodl o náhradě nákladů řízení před soudy obou stupňů. Odvolací soud vycházel ze zjištění, že posuzovaná byla shora již označeným rozsudkem původně zbavena ve způsobilosti k právním úkonům, přičemž znaleckým posudkem z oboru zdravotnictví, odvětví psychiatrie, bylo prokázáno, že posuzovaná trpí těžkou duševní poruchou, která ji zcela znemožňuje vykonávat jakékoliv právní úkony. Dále zohlednil, že soud prvního stupně podle § 3030 odst. 1 o. z. zahájil podle § 13 z. ř. s. řízení o svéprávnosti posuzované a řízení o opatrovnictví, a že po zhlédnutí posuzované soudcem ustanovil znalce, který ve znaleckém posudku potvrdil těžkou mentální retardaci posuzované s tím, že u posuzované nelze očekávat zlepšení jejího zdravotního stavu. Odvolací soud změnu prvoinstančního rozhodnutí odůvodnil následující právně kvalifikační úvahou: „Odvolací soud respektuje odlišný náhled na postavení osob trpících duševní poruchou, proto podle citovaných ustanovení lze omezit svéprávnost člověka pouze tehdy, jestliže by mu hrozila závažná újma a nepostačí-li mírnější a méně omezující opatření. Odvolací soud souhlasí s námitkami odvolatele, že aplikace mírnějších opatření bez nutnosti omezení svéprávnosti se může týkat jen těch případů, kdy posuzovaný má v určitém rozsahu zachovány rozpoznávací a ovládací schopnosti. Odvolacímu soudu je známo rozhodnutí NS ČR ze dne 25. 5. 2016, sp. zn. 30 Cdo 944/2016. Toto rozhodnutí však nelze vyložit tak, že u osob, stižených nejtěžšími duševními poruchami, nejsou splněny podmínky pro omezení svéprávnosti. Nelze dále pominout, že podle výslovného znění ust. § 469 odst. 2 o. z. jmenování opatrovníka dle § 469 odst. 1 je možné tehdy, je-li opatrovanec schopen projevit svoji vůli, neboť povinností opatrovníka je jednat v souladu s vůlí opatrovance. V projednávané věci není posuzovaná schopna projevit svoji vůli, zrušení rozhodnutí o zbavení způsobilosti k právním úkonům by bylo jen formální, aniž by to pro posuzovanou mělo jakýkoliv význam, když by veškerá právní jednání za ni činil opatrovník, který podle ust. § 469 odst. 2 o. z. nemůže jednat v souladu s vůlí posuzované, která ji nemůže projevit.
 Proti tomuto rozsudku odvolacího soudu podala posuzovaná dovolání, které Nejvyšší soud shora označeným rozsudkem zamítl.
 Z odůvodnění: Nejvyšší soud jako soud dovolací (§ 10a o. s. ř.) konstatuje, že v posuzované věci je dovolání ve smyslu § 237 o. s. ř. přípustné, a to v odvolacím soudem řešené právní otázce, zda v případě, že posuzovaný pro svůj zdravotní (duševní) stav není schopen vůbec projevit svoji vůli, jsou splněny podmínky k omezení jeho svéprávnosti v maximálním možném rozsahu (tj. vyjma jeho práva samostatně právně jednat v běžných záležitostech každodenního života), anebo zda postačí – bez omezení jeho svéprávnosti – přistoupit k uložení mírnějšího a méně omezujícího opatření (např. formou jmenování opatrovníka posuzovanému). Uvedená právní otázka, na jejímž řešení spočívá napadené rozhodnutí odvolacího soudu, totiž v rozhodování dovolacího soudu dosud nebyla vyřešena.
 Jak


text:
je zřejmé, Nejvyšší soud se v uvedeném rozhodnutí nevyjadřoval přímo k právní otázce, zda při významném zdravotním (duševním) onemocnění posuzovaného, jenž de facto není schopen žádného právního jednání, přichází v úvahu řešení, jež v daném případě zvolil právě soud prvního stupně a který též zazněl (co do způsobu řešení byl preferován) v odborné literatuře (srov. např. Flanderová, M.: Zastoupení členem domácnosti – ano nebo ne?, Soudce č. 10-11/2014, str. 65 a násl., Flanderová, M., Vojtek, P.: Mírnější a méně omezující opatření při narušení schopnosti zletilého právně jednat jako alternativa k omezení svéprávnosti, Soudní rozhledy č. 10/2015, str, 342 a násl., případně s modifikovaným právním náhledem Kotrady, P.: Opatrovnictví bez omezení ve svéprávnosti, Právní rozhledy č. 6/2017, str, 205 a násl.).
 7. Ústavní soud si je vědom toho, že předmětnou problematikou se aktuálně zabývá Nejvyšší soud, který hledá přiléhavá měřítka rozhodování a pracuje i s variantou navrácení plné svéprávnosti za stávajícího jmenování opatrovníka (viz rozsudek ze dne 25. května 2016, sp. zn. 30 Cdo 944/2016). Přitom vývoj právních úprav a kultur vyspělých demokratických zemí směřuje ke zdrženlivosti při omezování svéprávnosti osob ve prospěch alternativních opatření, mj. institutu opatrovnictví, a to zejména osobami z řad příbuzných nebo osob blízkých, které o dané osoby pečují a obstarávají jejich záležitosti včetně potřebných právních jednání (např. rozsudek Evropského soudu pro lidská práva Shtukaturov proti Rusku ze dne 27. 3. 2008, č. 44009/05). Otázkou, kterou Ústavní soud zatím řešil jen nad rámec vysloveného, je, zda tato zdrženlivost je vhodná pro osoby, které jsou dlouhodobě umístěny v ústavním zdravotnickém zařízení a nikdo o ně nejeví zájem – natož, aby je s citem pro individualitu dotčeného člověka zastupoval jako opatrovník.
 Z vyloženého vyplývá, že podle platné právní úpravy institutu omezení svéprávnosti člověka nepřichází v úvahu ponechat člověku, který pro svou duševní poruchu fakticky není schopen žádného právního jednání (jde např. o imobilního duševně nemocného člověka), plnou svéprávnost a za účelem ochrany jeho zájmů mu jmenovat pouze opatrovníka ve smyslu 465 odst. 1 o. z.
 Poznámka: Uvedené rozhodnutí Nejvyššího soudu, ve spojení s judikaturou Ústavního soudu citovanou v publikovaném rozhodnutí, dává soudní praxi zcela jasnou odpověď na otázku, zda je možné zachovat či navrátit svéprávnost člověku, který je stižen (těžkou) duševní poruchou, v důsledku které v podstatě není schopen vůbec projevit svou vůli, respektive není schopen činit ani ta nejzákladnější jednání běžného života. Publikované rozhodnutí přichází s právní argumentací, že v případě těžké duševní poruchy, která znemožňuje takto postiženému člověku projevit vůli (např. těžce mentálně retardovaný člověk), nelze takovému jedinci navrátit svéprávnost, respektive nepřistoupit k omezení jeho svéprávnosti (pakliže dosud o jeho svéprávnosti rozhodováno nebylo) a zvolit „mírnější opatření“ ve formě (pouze) jmenování opatrovníka, jenž by de facto za tohoto člověka vykonával všechna právní jednání.
 svéprávnost | omezení svéprávnosti | duševní porucha | opatrovník


text:
Vyhláška 162/2001 Sb. a nemorální?
 K příspěvku pana Jana Tošnera, který se objevil 24.8.2001 na Webu Zeměměřiče, bych uvedl několik skutečností, které nejsou podle mého názoru autorovi příspěvku známy, nebo si je ani neuvědomuje.
 Především se údaje z katastru nemovitostí neposkytují za ceny podle jím citovaného zákona o cenách, ale jejich poskytování se řídí ustanoveními § 22 katastrálního zákona a prováděcí vyhlášky č. 162/2001 Sb., a pokud se za poskytování údajů z katastru nemovitostí platí správní poplatek, tak i ustanoveními zákona č. 368/1992 Sb., o správních poplatcích. V případě úplat za poskytování údajů z katastru podle katastrálního zákona a prováděcí vyhlášky č. 162/2001 Sb. k tomuto zákonu se jedná o určitou obdobu správních poplatků. 1)
 Stejně jako správní poplatky jsou i úplaty za poskytování údajů z katastru nemovitostí příjmy státního rozpočtu. Rozhodující položkou příjmů jsou daně. Předmětem poplatků jsou úkony spojené s činností správních orgánů, je v nich tedy zohledněno, v jakém rozsahu ta která právnická nebo fyzická osoba určité úkony vyžaduje. Např. ne každý daňový poplatník má zájem o vydání osvědčení o tuzemském právu (2000 Kč). O zneužívání hospodářského postavení, získávání nepřiměřeného hospodářského prospěchu apod. se tedy nedá vůbec hovořit.
 Stejně tak je tomu v případě údajů z katastru nemovitostí. Osobě oprávněné vyhotovovat geometrické plány, stejně jako jinému podnikateli, vznikají určité výdaje (a to i při plnění zákonných povinností vůči státu), které jsou mu uhrazeny v ceně geometrického plánu a zohledněny v dani z příjmů. Že ve výši úplaty za poskytování údajů není zohledněna jen cena kopírování a že jde o hodnotu údajů danou především výdaji na jejich pořízení, vedení a poskytování, je snad již nasnadě.
 Na druhé straně vyhláška č. 162/2001 Sb. nabyla účinnosti teprve před třemi měsíci. Veškeré náměty a poznatky vztahující se k její aplikaci jsou shromažďovány a posuzovány i s ohledem na její připravovanou změnu v souvislosti s některými novými možnostmi při poskytování údajů z katastru po dokončení implementace ISKN.
 Ing.Bohumil Janeček
 1) Zákon o cenách č. 526/1990 Sb. se na úplaty a poplatky za poskytování údajů z katastru nemovitostí nevztahuje, neboť je to vyloučeno ustanovením § 1 odst. 4 citovaného zákona, kde se stanoví: "(4) Zákon se nevztahuje na odměny, úhrady, poplatky, náhrady škod a nákladů a úroky, upravené zvláštními předpisy2).". V poznámce pod čarou jsou uvedeny příkladmo právní předpisy, o které se může jednat. Mezi jinými je uvedena i vyhláška č. 231/1988 Sb., o správních poplatcích, neboť daně a poplatky podle čl. 11 Listiny základních práv a svobod lze ukládat jen na základě zákona. Poznámky pod čarou se novelizují jen výjimečně, nikdy ne kvůli tomu, že se změnil nebo přibyl nějaký předpis. Vyhláška č. 162/2001 Sb. je obecně závazným právním předpisem, který nepochybně patří mezi předpisy uvedené v poznámce pod čarou č. 2 v § 1 odst. 4 zákona č. 526/1990 Sb.
 vyvěšeno: 7/9/2001
 Odpověď na reakci ing. Bohumila Janečka z ČÚZK .
 Vaše argumentace mi okamžitě připomněla nádhernou knihu pana Helera Hlava XXII.
 Pokud jsem to dobře pochopil, tak vyhláška 162/2001 Sb. nemůže být v rozporu se zákonem, protože se to v


text:
ní říká. No výborně!
 Nicméně k věci. Výdaje na pořízení mnou zmiňovaných dokumentů katastrálními úřady nejsou žádné, neboť je vytváří komerční geometři ze zákonné povinnosti. A platby za vedení a poskytování těchto údajů (měřické náčrty a seznamy souřadnic) nejsou vymáhány v případě jejich opisování. Z toho mi nutně vyplývá , že ve výši úplaty není zohledněno ani jedno, ani druhé.
 To však není podstatou problému, na který jsem se snažil upozornit. Důležité je to, že legislativci v oboru (a bohužel nejen v něm) místo aby měli snahu přizpůsobit právní předpisy potřebám společnosti, snaží se ze všech sil přizpůsobit společnost svým, přinejmenším diskutabilním, představám o jejím fungování!
 Je jen k politování, že Vám připadá normální 3 měsíce po vydání právního předpisu připravovat jeho změnu. Ovšem to je bohužel v našem státě zřejmě běžná praxe.
 Je mi líto, že Vás, ani žádného z tvůrců podobných zákonů osobně neznám. Velmi by mě zajímalo, zda mají opravdu tak odlišné životní a morální priority než já.
 vyvěšeno: 14/9/2001


text:
OZNÁMENÍ ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A POZVÁNKA K VEŘEJNÉMU ÚSTNÍMU JEDNÁNÍ - CYKLOSTEZKA - ČÍHAŇ - VLČNOV - OPRAVA TERMÍNU ÚSTNÍHO JEDNÁNÍ | MĚSTSKÝ ÚŘAD KLATOVY
 Obsah stránky - Oznámení zahájení řízení a pozvánka k veřejnému ústnímu jednání - Cyklostezka - Číhaň - Vlčnov - Oprava termínu ústního jednání
 Oznámení zahájení řízení a pozvánka k veřejnému ústnímu jednání - Cyklostezka - Číhaň - Vlčnov - Oprava termínu ústního jednání
 OVÚP/2763/19/Ka
 OVÚP/4165/19/Ka
 OPRAVA TERMÍNU ÚSTNÍHO JEDNÁNÍ
 Obec Zavlekov, IČO 00256315, Zavlekov 56, 341 42 Kolinec
 (dále jen "žadatel") podal dne 05.04.2019 žádost o vydání územního rozhodnutí o umístění stavby:
 CYKLOSTEZKA - ČÍHAŇ - VLČNOV
 na pozemcích parc. č. 687/32, 693/4, 693/21, 1164/1, 1192/1, 1192/4, 1193/1, 1193/2, 1254/4 v katastrálním území Číhaň, parc. č. 151, 160/2, 162, 182/1, 808/1, 815 v katastrálním území Vlčnov u Zavlekova.
 umístění stavby cyklostezky, která bude propojovat obce Číhaň a Vlčnov; celková délka 2,42 km. Začátek úpravy je v obci Vlčnov na pozemku 808/1 a navazuje na silnici III/02211; konec úpravy na v obci Číhaň na pozemku p.č. 1192/1, kde navazuje na místní komunikaci, která následně navazuje na silnici III/18713. Cyklostezka je navržena v šířkách 3,00 – 2,50 m s krytem z asfaltového betonu.
 Městský úřad Klatovy, odbor výstavby a územního plánování, jako stavební úřad příslušný podle § 13 odst. 1 písm. c) zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále jen "stavební zákon"), a jako místně příslušný stavební úřad podle § 11, odst. 1 písm. b) zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "správní řád") oznamuje podle § 87 odst. 2 stavebního zákona zahájení územního řízení a současně nařizuje k projednání žádosti veřejné ústní jednání na den
 4. července 2019 (čtvrtek) v 9.00 hodin
 se schůzkou pozvaných do zasedací místnost MěÚ Klatovy, OVÚP (Balbínova 59, č. dv. 1.01)
 Konání veřejného ústního jednání se oznamuje veřejnosti veřejnou vyhláškou, která musí být vyvěšena nejméně 30 dnů předem. Po tuto dobu musí stavební úřad umožnit každému nahlédnout do podkladů pro vydání rozhodnutí (Městský úřad Klatovy, odbor výstavby a územního plánování, úřední dny: pondělí a středa od 8,00 - 17,00 hodin, pátek od 8,00 - 14,30; v jiné dny po telefonické dohodě).
 Informace o záměru, včetně grafického znázornění, bude umístěna žadatelem na začátek a na konec trasy plánované cyklostezky.
 st. p. 1, parc. č. 659/5, 659/26, 661, 662, 687/2, 687/23, 687/24, 687/27, 687/28, 687/29, 687/30, 687/31, 688/1, 688/27, 688/28, 689/1, 690/1, 690/2, 690/3, 691/5, 693/1, 693/2, 693/6, 693/14, 693/15, 693/16, 693/17, 693/18, 693/19, 693/20, 694, 699, 700, 701/1, 710, 713/1, 713/2, 713/4, 713/5, 713/6, 716, 772/7, 772/19, 772/20, 772/21, 772/22, 772/25, 781, 783, 786/2, 848/3, 848/17, 848/23, 848/27, 848/38, 849, 1192/2, 1254/37, 1254/43 v katastrálním území Číhaň, st. p. 22, parc. č. 1/1, 44, 45, 47, 48/1, 48/2, 48/3, 55, 59/50, 63, 70, 71, 78, 160/1, 163, 164, 179, 180, 182/4 v katastrálním území Vlčnov u Zavlekova
 Číhaň č.p. 32, Zavlekov, Vlčnov č.e. 1
 Závazná stanoviska dotčených orgánů, námitky účastníků řízení a připomínky veřejnosti musí být uplatněny nejpozději


text:
při veřejném ústním jednání, jinak se k nim nepřihlíží. K závazným stanoviskům a námitkám k věcem, o kterých bylo rozhodnuto při vydání územně plánovací dokumentace, se nepřihlíží. K námitkám, které překračují rozsah a nesplňují požadavky § 89 odst. 4 stavebního zákona, se nepřihlíží. Účastník řízení ve svých námitkách uvede skutečnosti, které zakládají jeho postavení jako účastníka řízení, a důvody podání námitek.
 Žadatel zajistí, aby informace o jeho záměru a o tom, že podal žádost o vydání územního rozhodnutí, byla bezodkladně poté, co bylo nařízeno veřejné ústní jednání, vyvěšena na místě určeném stavebním úřadem nebo na vhodném veřejně přístupném místě u stavby nebo pozemku, na nichž se má záměr uskutečnit, a to do doby veřejného ústního jednání. Součástí informace je i grafické znázornění záměru.
 Toto oznámení musí být vyvěšeno po dobu 30 dnů.
 Obec Zavlekov, IDDS: qhebieq
 Obec Číhaň, IDDS: gtnb337
 Farma Číhaň s.r.o., IDDS: 2kc5uf9
 Povodí Vltavy, státní podnik, závod Berounka, IDDS: gg4t8hf
 Osoby s vlastnickými nebo jinými věcnými právy k sousedním pozemkům: (doručení veřejnou vyhláškou)
 st. p. 1, parc. č. 659/5, 659/26, 661, 662, 687/2, 687/23, 687/24, 687/27, 687/28, 687/29, 687/30, 687/31, 688/1, 688/27, 688/28, 689/1, 690/1, 690/2, 690/3, 691/5, 693/1, 693/2, 693/6, 693/14, 693/15, 693/16, 693/17, 693/18, 693/19, 693/20, 694, 699, 700, 701/1, 710, 713/1, 713/2, 713/4, 713/5, 713/6, 716, 772/7, 772/19, 772/20, 772/21, 772/22, 772/25, 781, 783, 786/2, 848/3, 848/17, 848/23, 848/27, 848/38, 849, 1192/2, 1254/37, 1254/43 v katastrálním území Číhaň,
 st. p. 22, parc. č. 1/1, 44, 45, 47, 48/1, 48/2, 48/3, 55, 59/50, 63, 70, 71, 78, 160/1, 163, 164, 179, 180, 182/4 v katastrálním území Vlčnov u Zavlekova
 Osoby s vlastnickými nebo jinými věcnými právy k sousedním stavbám: (doručení veřejnou vyhláškou)
 Městský úřad Klatovy, odbor vnitřních věcí se žádostí o vyvěšení na úřední desce v Klatovech po dobu 30 dnů (potvrzené vrátit zpět na OVÚP MěÚ Klatovy)
 Obecní úřad Zavlekov, se žádostí o vyvěšení na úřední desce v obci Zavlekov a v obci Vlčnov po dobu 30 dnů (potvrzené vrátit zpět na OVÚP MěÚ Klatovy)
 Obecní úřad Číhaň, se žádostí o vyvěšení na úřední desce v obci Číhaň po dobu 30 dnů (potvrzené vrátit zpět na OVÚP MěÚ Klatovy)


text:
PRVNÍ ČÁST Úvodní ustanovení - PDF
 Download "PRVNÍ ČÁST Úvodní ustanovení"
 1 STATUT PŘÍRODOVĚDECKÉ FAKULTY UNIVERZITY JANA EVANGELISTY PURKYNĚ V ÚSTÍ NAD LABEM PRVNÍ ČÁST Úvodní ustanovení Čl. 1 Poslání fakulty 1. Přírodovědecká fakulta Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem je součástí Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem (dále jen "UJEP") v souladu s 22 zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (dále jen "zákon"). Činnost Přírodovědecké fakulty UJEP (dále jen "fakulta" nebo "PřF") se řídí tímto zákonem, dalšími obecně závaznými právními předpisy, Vnitřními předpisy UJEP a Vnitřními předpisy PřF. 2. Přírodovědecká fakulta Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem vznikla transformací z Ústavu přírodních věd Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem dne Vnitřní předpisy PřF upravují záležitosti fakulty spadající do její samosprávné působnosti a její vztah k UJEP, pokud nejsou upraveny zákonem. Vnitřními předpisy PřF jsou: a. Statut PřF (dále jen "statut"), b. Volební a jednací řád Akademického senátu PřF (dále jen "volební a jednací řád akademického senátu"), c. Jednací řád Vědecké rady PřF (dále jen "jednací řád vědecké rady"), d. Disciplinární řád PřF (dále jen "disciplinární řád"), e. Studijní a zkušební řád PřF f. Stipendijní řád PřF g. Rigorózní řád PřF h. Studijní a zkušební řád doktorského studia PřF 4. Posláním fakulty je uskutečňování a rozvoj vysokoškolského vzdělávání v akreditovaných bakalářských, magisterských a doktorských studijních programech a vykonávání vědecké, výzkumné, vývojové a další tvůrčí činnosti v přírodovědných oborech, informatice, matematice a v interdisciplinárních oblastech těchto oborů. 5. PřF spolupracuje s dalšími vysokými školami, vědecko-výzkumnými pracovišti v ČR i v zahraničí a výrobními či jinými institucemi a uskutečňuje programy celoživotního vzdělávání. 1. Sídlem fakulty je město Ústí nad Labem. Čl. 2 Sídlo a název fakulty 2. Úplný název fakulty zní "Přírodovědecká fakulta Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem". Oficiální název v jazyce anglickém je "Faculty of Science, J. E. Purkinje University in Usti nad Labem" a v jazyce latinském "Facultas Rerum Naturalium Universitas Purkiniana Ustensis". 1
 2 3. Fakulta užívá kulaté razítko se státním znakem a textem: Přírodovědecká fakulta - Univerzita Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem. DRUHÁ ČÁST Činnost fakulty Čl. 3 Studium 1. Podmínky přijímání studentů a přijímacího řízení stanovují zákona a Statut UJEP. 2. Podmínky studia na PřF jsou upraveny Studijním a zkušebním řádem PřF. 3. Fakulta poskytuje v souladu s 44 a 78 zákona vysokoškolské vzdělání vedoucí k udělení: a) akademického titulu bakalář (ve zkratce "Bc."), b) akademického titulu magistr (ve zkratce "Mgr."), c) akademického titulu doktor (ve zkratce "Ph.D."). Na fakultě se dále uděluje akademický titul doktor přírodních věd (ve zkratce "RNDr."). 4. Studium v uvedených studijních programech se uskutečňuje formou prezenčního, distančního a kombinovaného studia. Čl. 4 Podmínky pro přijetí cizinců 1. Cizincem se pro účely tohoto předpisu rozumí fyzická osoba, která není státním občanem České republiky. 2. Podmínky pro přijetí cizinců ke studiu ve studijním programu musí umožnit splnění závazků, které vyplývají z mezinárodních smluv, kterými je Česká republika vázána. 3. Podmínky pro přijetí cizinců


text:
ke studiu ve studijním programu na PřF v rámci mezinárodních programů a programů Evropské unie musí být v souladu s příslušným programem a Statutem UJEP. 4. Podmínky přijetí cizinců, kteří přijíždějí do České republiky na krátkodobé studijní pobyty v rámci mezinárodních smluv a meziuniverzitních nebo mezifakultních smluv se řídí těmito smlouvami a Statutem UJEP. 5. O přijetí cizinců ke studiu ve studijním programu uskutečňovaném na PřF v cizím jazyce rozhoduje děkan. Poplatky za studium v cizím jazyce stanoví děkan. Čl. 5 Celoživotní vzdělávání 1. Celoživotní vzdělávání je realizováno v programech orientovaných na výkon povolání a v programech zájmových. Organizaci, formu, ekonomickou rozvahu a zaměření tohoto typu studia navrhuje vedoucí katedry PřF (dále jen "vedoucí katedry") a schvaluje je děkan PřF (dále jen "děkan"). 2. Podmínky celoživotního vzdělávání stanovuje stanovuje Řád celoživotního vzdělávání UJEP, bližší podmínky upravuje Řád celoživotního vzdělávání PřF (dále jen "řád celoživotního vzdělávání"). 3. Účastníci tohoto typu vzdělávání nejsou studenty podle zákona. 2
 3 Čl. 6 Vzdělávací činnost 1. Vzdělávací činnost je základním právem a povinností akademických pracovníků PřF. 2. Vzdělávací činnost je založena na výsledcích vědecké činnosti akademických pracovníků i na výsledcích soudobé vědy. Uskutečňuje se v rámci akademické svobody výuky, vědy, výzkumu a svobody zveřejňování jejich výsledků. 3. Vzdělávací činnost je organizována tak, aby umožňovala studentům splnit studijní program v plném rozsahu a akademickým pracovníkům realizovat vědeckou, výzkumnou, vývojovou a další tvůrčí činnost. 4. Rozsah a zaměření vzdělávací činnosti jednotlivých pracovníků kateder určuje vedoucí katedry s přihlédnutím k jejich odbornému a vědeckému zaměření a dosažené kvalifikaci. Proti rozhodnutí vedoucího katedry se může akademický pracovník odvolat k děkanovi. Čl. 7 Vědecká, výzkumná, vývojová a další tvůrčí činnost 1. Vědecká, výzkumná, vývojová a další tvůrčí činnost je základním právem a povinností akademických pracovníků fakulty. Je uskutečňována v rámci akademické svobody výuky, vědy, výzkumu a v rámci svobody zveřejňování jejich výsledků. 2. Vědecká činnost je zaměřena především na obory, ve kterých PřF uskutečňuje vzdělávací činnost a v oborech jim příbuzných (viz čl. 1 odst. 4). 3. PřF vytváří podmínky pro vědeckou a další tvůrčí činnost členů akademické obce PřF (dále jen "akademická obec"). Čl. 8 Ediční činnost 1. PřF ve shodě s platnými právními předpisy vykonává vydavatelskou činnost. Čl. 9 Zahraniční vztahy 1. Vedoucí pracovišť PřF, akademičtí pracovníci i studenti fakulty jsou oprávněni samostatně navazovat v souladu s plněním svých pracovních a studijních povinností zahraniční vztahy. Činí tak svým jménem, nikoliv jménem fakulty. Tyto vztahy se mohou stát pro PřF oficiálními teprve rozhodnutím děkana. 2. PřF vytváří podmínky pro uskutečňování zahraničních styků zejména v souladu se smlouvami uzavíranými UJEP nebo fakultou. 3. Děkan schvaluje zahraniční studijní, přednáškové a další pracovní pobyty zaměstnanců a studentů fakulty financované jak PřF, tak z jiných zdrojů. 4. PřF umožňuje zahraničním odborníkům vědecké nebo vzdělávací pobyty na svých katedrách. Čl. 10 Ostatní činnost 1. PřF může vytvářet další zařízení a pracoviště pro účely související s její činností. 2. PřF může zajišťovat i další činnost, pokud není v rozporu se vzdělávací, výzkumnou, vývojovou a další tvůrčí činností PřF, zákonem a dalšími právními předpisy. 3
 4


text:
Čl. 11 Hodnocení činnosti 1. Hodnocení fakulty provádí Akreditační komise ( 84 odst.1 písm. a) zákona) a PřF sama. 2. PřF každoročně provádí vlastní hodnocení činnosti, ve kterém přihlíží ke kriteriím Akreditační komise. 3. Výsledků hodnocení je využito v souladu s dlouhodobými záměry PřF. TŘETÍ ČÁST Orgány fakulty Čl. 12 Akademická obec a Akademický senát PřF 1. Akademickou obec tvoří akademičtí pracovníci působící na PřF a studenti na ní zapsaní. 2. Členové akademické obce jsou povinni dbát dobrého jména UJEP a PřF. 3. Akademický senát PřF (dále jen "akademický senát") má devět členů, z toho pět akademických pracovníků a čtyři studenty. 4. Volby a jednání akademického senátu se řídí 26 a 27 zákona a volebním a jednacím řádem akademického senátu. 5. Funkční období akademického senátu je tříleté. Čl. 13 Děkan 1. V čele fakulty stojí děkan, který fakultu řídí, zastupuje ji a jedná jejím jménem, pokud zákon nestanoví jinak. 2. Základní práva a povinnosti děkana stanovuje 28 zákona. 3. Děkan je podřízen rektorovi. 4. Děkan je jmenován a odvoláván rektorem na návrh akademického senátu. Rektor může odvolat děkana z vlastního podnětu v souladu s 28 odst. 3 zákona. 5. Funkční období děkana je čtyřleté. 6. Děkana zastupují ve stanovených oblastech činnosti proděkani. Proděkany jmenuje a odvolává děkan po předchozím vyjádření akademického senátu. Čl. 14 Vědecká rada 1. Ustavení vědecké rady a stanovení oblastí jejího působení je určeno 29 a 30 zákona. Členy vědecké rady jmenuje po schválení návrhu akademickým senátem děkan. 2. Členství ve vědecké radě je čestné a nezastupitelné. 3. Funkční období vědecké rady je shodné s funkčním obdobím děkana. 4. Vědecká rada vykonává působnost v habilitačním řízení a v řízení ke jmenování profesorem v rozsahu stanoveném zákonem a Řádem habilitačního řízení a řízení ke jmenování profesorem UJEP. 5. Činnost vědecké rady a její složení určuje jednací řád vědecké rady. 4
 5 Čl. 15 Disciplinární komise 1. Disciplinární komisi a jejího předsedu jmenuje z řad členů akademické obce děkan po schválení návrhu akademickým senátem. 2. Složení disciplinární komise a její působnost upravuje 31 zákona. 3. Funkční období členů disciplinární komise je dvouleté. 4. Závazným vnitřním předpisem pro činnost komise je disciplinární řád. 5. Komise projednává disciplinární přestupky studentů PřF a předkládá návrh k rozhodnutí děkanovi. Čl. 16 Tajemník 1. Tajemník řídí hospodaření a vnitřní správu PřF v rozsahu uvedeném zejména v organizačním řádu. Tajemník je podřízený děkanovi a je mu zodpovědný za svoji činnost. 2. Tajemníka jmenuje a odvolává děkan. Čl. 17 Poradní orgány fakulty 1. Stálým poradním orgánem děkana pro důležité otázky činnosti a rozvoje PřF je kolegium děkana. Jeho členy jsou proděkani, tajemník a vedoucí kateder. 2. Děkan může zřizovat další poradní orgány se stálou nebo dočasnou působností. ČTVRTÁ ČÁST Organizační struktura fakulty Čl. 18 Struktura fakulty 1. Členění fakulty na katedry a další pracoviště, jejich vztahy a působnost upravuje Organizační řád PřF (dále jen "organizační řád"). Čl. 19 Katedry 1. Katedry jsou základními pracovišti vykonávajícími vzdělávací a vědeckou činnost. 2. Katedry jsou řízeny vedoucím katedry. 3. Vedoucího katedry jmenuje zpravidla z docentů a profesorů děkan, který


text:
ho též z funkce odvolává. 4. Pravomoci a povinnosti vedoucího katedry upravuje zejména organizační řád. 5. Katedry se mohou členit na oddělení. Čl. 20 Další pracoviště fakulty 1. Další pracoviště PřF jednak poskytují služby katedrám a studentům PřF, jednak jsou to pracoviště zabývající se správou PřF. 2. Názvy, vztahy, povinnosti, členění a řízení těchto pracovišť upravuje organizační řád. 5
 6 PÁTÁ ČÁST Pracovníci fakulty Čl Pracovníci PřF jsou v pracovněprávních vztazích k UJEP s tím, že dle 24 písmena c) zákona v pracovněprávních vztazích pracovníků PřF jedná a rozhoduje jménem UJEP děkan. Čl. 22 Akademičtí pracovníci 1. Akademičtí pracovníci podle 70 zákona vykonávají na fakultě jak vzdělávací, tak vědeckou, výzkumnou, vývojovou a další tvůrčí činnost. 2. Základní rozsah vzdělávací činnosti jednotlivých kategorií akademických pracovníků stanovuje děkan. 3. Akademický pracovník může požádat o uvolnění z plnění vzdělávacích úkolů, aby se mohl věnovat pouze tvůrčí činnosti. Toto uvolnění povoluje na základě žádosti děkan ve smyslu 76 odst. 1 zákona. 4. Všechna místa akademických pracovníků jsou obsazována výběrovým řízením. Podrobnosti o výběrovém řízení stanoví Řád výběrového řízení pro obsazování míst akademických pracovníků UJEP. Čl. 23 Emeritní profesor a docent 1. Podmínky pro jejich jmenování upravuje čl. 28 části X Statutu UJEP. Čl. 24 Ostatní pracovníci 1. Práva a povinnosti ostatních pracovníků se řídí zejména Zákoníkem práce, Vnitřními předpisy UJEP, Vnitřními předpisy PřF a Pracovním řádem UJEP. ŠESTÁ ČÁST Studenti Čl. 25 Práva o povinnosti studentů 1. Základní práva a povinnosti studentů jsou dány zákonem 62 a 63 zákona. 2. Studenti jsou povinni plnit své studijní povinnosti plynoucí ze studia zvoleného oboru. Podrobnosti o studiu upravuje Studijní a zkušební řád PřF pro studenty v bakalářském a magisterském studiu nebo Studijní a zkušební řád doktorského studia PřF pro studenty v doktorském studiu. 3. Oceňování vynikajících výsledků ve studiu i v účasti na vědecké činnosti je stanoveno Stipendijním řádem PřF. 4. Zaviněná porušení povinností stanovených právními předpisy nebo vnitřními předpisy UJEP a PřF jsou řešena podle disciplinárního řádu. 6
 7 5. Studenti mají právo absolvovat část studia na jiné vysoké škole bez přerušení studia na PřF za podmínek stanovených Studijním a zkušebním řádem PřF nebo Studijním a zkušebním řádem doktorského studia PřF. 6. Další práva a povinnosti studentů vyplývají z členství, popř. funkcí v akademické obci. SEDMÁ ČÁST Hospodaření fakulty Čl. 26 Základní ustanovení 1. PřF se při svém hospodaření řídí zejména zákonem, obecně závaznými právními předpisy v oblastech financování, účetnictví, daní a poplatků, mezd a cen, Pravidly hospodaření UJEP (příloha č. 1 Statutu UJEP), dalšími Vnitřními předpisy UJEP a Vnitřními předpisy PřF a vnitřními normami UJEP a PřF. 2. PřF se při svém finančním hospodaření řídí též rozhodnutími o poskytování příspěvků a dotací ze státního rozpočtu, jejich účelu užití a vypořádání dotací se státním rozpočtem, které poskytuje zejména Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (dále jen MŠMT ). Čl. 27 Rozpočet a jeho zdroje 1. PřF hospodaří v hlavní činnosti podle zpracovaného vnitřního rozpočtu nákladů a výnosů PřF, který se sestavuje na období kalendářního roku. Tento rozpočet je schvalován akademickým senátem, který čtvrtletně kontroluje jeho plnění


text:
a čerpání. Rozpočet nákladů a výnosů doplňkové činnosti musí zajišťovat po zdanění ziskovost této činnosti. 2. Finanční prostředky pro zajištění činnosti z neinvestičních i investičních prostředků získává PřF od UJEP prostřednictvím vnitřního rozpisu rozpočtu UJEP zpracovaného podle aktuálně schválených platných pravidel pro vnitřní rozdělování neinvestičních a investičních prostředků. Čl. 28 Doplňková činnost 1. PřF hospodaří s majetkem UJEP, který je povinna užívat především k plnění úkolů ve vzdělávací a vědecké, výzkumné, vývojové nebo další tvůrčí činnosti (dále jen hlavní činnost ). Může jej však užívat i v činnosti doplňkové. 2. V doplňkové činnosti vykonává PřF za úplatu činnost navazující na její činnost hlavní. Doplňková činnost nesmí ohrozit kvalitu, rozsah a dostupnost hlavní činnosti PřF. Čl. 29 Odpovědnost za hospodaření 1. PřF se při svém hospodaření řídí Pravidly hospodaření UJEP, které tvoří přílohu č. 1 Statutu UJEP. PřF je povinna při plnění své činnosti počínat si hospodárně a prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu využívat efektivně podle dotačního rozhodnutí, vnitřních rozpočtových pravidel UJEP a v souladu s věcným plněním. Za účelné využití těchto prostředků je děkan odpovědný rektorovi UJEP a v rámci své kompetence je každý pracovník PřF odpovědný svému přímému nadřízenému. 7
 8 OSMÁ ČÁST Akademické insignie a obřady Čl. 30 Insignie fakulty 1. Vnějším výrazem pravomoci akademických funkcionářů PřF jsou při slavnostních příležitostech insignie PřF. 2. Dokumentace insignií je uložena na sekretariátu vedení PřF. 3. Způsoby užívání insignií stanoví děkan. Čl. 31 Taláry fakulty 1. Taláry PřF jsou při slavnostních příležitostech oprávněni užívat: a. děkan a proděkani PřF, dále profesoři a docenti, b. tajemník, c. další pracovníci PřF podle rozhodnutí děkana, d. významní hosté PřF podle rozhodnutí děkana. 2. Způsob užívání talárů stanovuje děkan. Čl. 32 Imatrikulace 1. Základní program slavnostní imatrikulace stanovuje děkan. 2. Součástí imatrikulace je slavnostní slib studenta: Slavnostně slibuji, že čestně dostojím všem povinnostem, které vyplývají z mého přijetí ke studiu na vysoké škole. Stávaje(jíc) se členem akademické obce Přírodovědecké fakulty Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem přijímám všechny závazky s tím spojené. Slibuji, že budu hájit akademické svobody, zejména svobodu poznávat a poznání šířit. Vynaložím veškeré své úsilí k tomu, abych dosáhl(a) vysokého stupně odborných znalostí a dovedností. Budu se vždy chovat tak, abych uchoval(a) dobré jméno své fakulty a univerzity a nedopustím se ničeho, co by je znevážilo. Čl. 33 Promoce 1. Základní program promoce stanovuje děkan. 2. Při promoci skládají absolventi do rukou promotora slib. Bakalářský slib: Slibuji na svou čest a svědomí, že budu po ukončení studia na Přírodovědecké fakultě Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem zachovávat věrnost ideálům, které mi byly během studia vštěpovány, budu dále dbát na dobré jméno této fakulty, na níž jsem získal(a) vysokoškolské vzdělání a uchovám ji v dobré paměti. Při veškeré své budoucí činnosti budu mít na zřeteli rozvoj vědeckého poznání a budu ho využívat k prospěchu a užitku všeho lidstva. Magisterský slib učitelských studijních programů: 8
 9 Slibuji na svou čest a svědomí, že budu po ukončení studia na Přírodovědecké fakultě Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem zachovávat věrnost


text:
ideálům, které mi byly během studia vštěpovány, budu dále dbát na dobré jméno této fakulty, na níž jsem získal(a) vysokoškolské vzdělání, a uchovám ji v dobré paměti. Při veškeré své budoucí činnosti budu mít na zřeteli rozvoj vědeckého poznání a budu ho využívat k prospěchu a užitku všeho lidstva. Jako učitel(ka) budu mít na zřeteli všestranný prospěch svých žáků, budu dbát na jejich harmonický rozvoj, vést je k lásce k poznání a vychovávat je v souladu s vysokými ideály lidskosti a demokracie. Magisterský slib pro neučitelské obory: Slibuji na svou čest a svědomí, že budu po ukončení studia na Přírodovědecké fakultě Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem zachovávat věrnost ideálům, které mi byly během studia vštěpovány, budu dále dbát na dobré jméno této fakulty, na níž jsem získal(a) vysokoškolské vzdělání, a uchovám ji v dobré paměti. Při veškeré své budoucí činnosti budu mít na zřeteli rozvoj vědeckého poznání a budu ho využívat k prospěchu a užitku všeho lidstva. Doktorský slib: Slibuji na svou čest a svědomí, že budu po ukončení studia na Přírodovědecké fakultě Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem zachovávat věrnost ideálům, které mi byly během studia vštěpovány, budu dále dbát na dobré jméno této fakulty, na níž jsem získal(a) vědecký titul doktor, a uchovám ji v dobré paměti. Při veškeré své budoucí činnosti budu mít na zřeteli rozvoj vědeckého poznání a budu ho využívat k prospěchu a užitku všeho lidstva. Rigorózní slib: Slibuji na svou čest a svědomí, že budu po udělení akademického titulu doktor přírodních věd na Přírodovědecké fakultě Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem dbát na dobré jméno této fakulty a uchovám ji v dobré paměti. Při veškeré své budoucí činnosti budu mít na zřeteli rozvoj vědeckého poznání a budu ho využívat k prospěchu a užitku všeho lidstva. Čl. 34 Medaile fakulty a další způsoby ocenění 1. PřF může udělovat svým pracovníkům, studentům i jiným osobám jako projev uznání za zásluhy o rozvoj PřF, vzdělanosti, vědy a výzkumu pamětní medaile a jiné ceny. 2. Pamětní medaile a jiné ceny uděluje děkan. DEVÁTÁ ČÁST Závěrečná a přechodná ustanovení Čl. 35 Změny statutu 1. Návrh změn statutu předkládá děkan a schvaluje Akademický senát PřF. Změny nabývají platnosti schválením Akademickým senátem UJEP. Čl. 36 Platnost statutu 9
 10 1. Návrh statutu byl dle 27 odstavce 1 písm. b) zákona schválen Akademickým senátem PřF UJEP dne Statut byl dle 9 odstavce 1 písmena b) zákona schválen Akademickým senátem UJEP dne Statut nabývá platnosti a účinnosti dnem schválení Akademickým senátem UJEP. Doc. RNDr. Stanislav Novák, CSc. Pověřený děkan 10
 Statut Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci ze dne 15. ledna Novelizace ze dne 1. dubna 2015
 Statut Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci ze dne 15. ledna 2014 Novelizace ze dne 1. dubna 2015 P r e a m b u l e Vzdělávání má klíčovou úlohu v individuálním i společenském rozvoji, je
 STATUT FAKULTY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ UJEP
 STATUT FAKULTY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ UJEP Část I Základní ustanovení Cl. 1 Název a sídlo fakulty 1. Fakulta


text:
ČPP Transgas, s.p., IČO: 00002674, 16. 10. 2018 - Obchodní rejstřík | Peníze.cz
 od 28. 1. 1998 do 20. 6. 2001
 od 18. 7. 1990 do 28. 1. 1998
 od 30. 12. 1988 do 18. 7. 1990
 od 16. 12. 2011 do 10. 11. 2015
 od 14. 4. 2006 do 16. 12. 2011
 od 20. 6. 2001 do 14. 4. 2006
 Praha 2, Belgická 26, PSČ 120 00
 od 29. 8. 1996 do 20. 6. 2001
 od 25. 11. 1992 do 29. 8. 1996
 Praha 2, Belgická 26
 od 30. 12. 1988 do 25. 11. 1992
 Identifikátor datové schránky: cq3xm56
 Spisová značka 117 ALX, Městský soud v Praze
 - převody, přechody a výkon vlastnických a jiných práv k majetku ČR
 od 20. 6. 2001 do 21. 6. 2011
 od 13. 11. 2000 do 20. 6. 2001
 - dovoz chemických látek a chemických přípravků klasifikovaných jako extrémně hořlavé
 - rozvod tepla podle zákona č. 222/1994 Sb. (Energetický zákon)
 od 13. 11. 2000 do 21. 6. 2011
 od 5. 10. 2000 do 20. 6. 2001
 - výroba tepla podle zák. č. 222/1994 Sb. (Energetický zákon)
 od 5. 10. 2000 do 6. 1. 2005
 od 5. 10. 2000 do 21. 6. 2011
 od 5. 10. 2000 do 3. 5. 2013
 od 14. 3. 2000 do 13. 11. 2000
 od 14. 3. 2000 do 20. 6. 2001
 - technická diagnostika strojů a potrubních systémů
 od 19. 1. 1999 do 20. 6. 2001
 - provádění, projektování a vyhodnocování geologických prací - ložisková geologie
 - hornická činnost dle § 2, písm. a),b) a f), zák. č. 61/1988 Sb. ve znění pozdějších změn a doplňků
 od 28. 1. 1998 do 13. 11. 2000
 - Hlavní předmět podnikání : rozvod plynu podle zákona č.222/1994 Sb.,o podmínkách podnikání a výkonu státní správy v energetických odvětvích a o Státní energetické inspekci
 od 28. 1. 1998 do 21. 6. 2011
 od 5. 9. 1995 do 28. 1. 1998
 - poskytování datových služeb
 od 30. 12. 1988 do 28. 1. 1998
 - 1. výroba, úprava, uskladňování, rozvod, tranzit, nákup a prodej topných plynů a prodej odpadního tepla,
 - 2. výroba, montáž, opravy, rekonstrukce, údržba a revize vyhraze- ných technických zařízení na základě zvláštního oprávnění,
 - 3. investiční výstavba plynárenských zařízení s příslušenstvím a potrubních systémů, výkon vyšších dodavatelských funkcí,
 - 4. výzkum, vývoj, strojírenská výroba a stavebně montážní činnost pro potřeby plynárenského odvětví,
 - 5. aplikovaný výzkum a vývojové práce v oblasti činnosti státního podniku a v oblasti užití topných plynů,
 - 6. výroba trubek a tvarovek z lineárního polyethylenu a jejich prodej
 - 7. řízení plynárenské soustavy ČSSR v rámci sdružené činnosti se státním podnikem Naftový a plynárenský priemysel, koncern, Brati- slava,
 - 8. inženýrské, projektové a specializované činnosti v rozsahu oprávnění,
 - 9. provoz výpočetní techniky, defektoskopické, diagnostické, zku- šební, poradenské, posudkové a servisní služby a průzkum trhů,
 - 10. příprava mládeže na dělnická povolání, vzdělávací, ubytovací, stravovací, rekreační a sociální činnosti
 - Základním předmětem činnosti podniku je :
 - Rozhodnutím ministra průmyslu a obchodu č. 341/1997 ze dne 10.12.1997


text:
byla vydána upravená zakládací listina státního podniku v souladu s § 20 odst. 1) zákona 77/1997 Sb., o státním podniku, ve znění pozdějších předpisů.
 - Rozhodnutím ministra průmyslu a obchodu č.13/2010 ze dne 5.5.2010 došlo ke zrušení státního podniku PRAŽSKÉ PAPÍRNY, se sídlem v Praze 7, U Papírny 2, PSČ 170 00, IČ 00254703, sloučením do státního podniku ČPP Transgas, se sídlem v Praze 2, Belgická 38/1 96, PSČ 120 00, IČ 00002674. Veškerá práva, povinnosti a závazky tohoto státního podniku přecházejí na státní podnik ČPP Transgas. Ke dni zápisu sloučení do obchodního rejstříku se zrušený státní podnik z obchodního rejstříku vymazává.
 - minimální výše kmenového jmění, kterou je podnik povinen zachovat : 2000tis. Kč.
 od 20. 6. 2001 do 15. 11. 2007
 - Určený majetek: určený a oceňený majetek státu, s nímž může státní podnik nakládat jen se souhlasem zakladatele - 82284,005 tis. Kč.
 od 20. 9. 1999 do 20. 6. 2001
 - Určený majetek: určený a oceňený majetek státu, k němuž má podnik právno hospodaření: 36 264 345 tis. Kč (specifikace uvedena v příloze č. 1 k Rozhodnutí č. 117/1999), určený majetek státu, se kterým může podnik nakládat jen se souhlasem ministerstva (je uvedeno v příloze č.2 k Rozhodnutí č. 117/1999).
 - Státní podnik byl založen rozhodnutím č.29/1988 ministra paliv a energetiky ČSSR ze dne 21.12.1988, čj.1150/14.
 od 28. 1. 1998 do 20. 9. 1999
 - Určený majetek: určeným majetkem jsou akcie Moravských naftových dolů, a.s. v počtu 179.100 ks, movitý a nemovitý majetek, který je vyjmenován v příloze 1 rozhodnutí ministra průmyslu a obchodu č. 341/1997 o změně zakládací listiny státního podniku Český plynárenský podnik.
 - Rozhodnutím č.358/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 4.11.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50148 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci č.j.440/970/95 ze dne 29.3.1995 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 30.10.1996 č.j.50148/Va/96. Spolu s částí priovatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.prosince 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 4 132 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50148 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 od 11. 11. 1996 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č.266/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 1.8.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50278 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 17.6.1996 č.j.470/1415/96 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 30.7.1996 č.j.50278/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních


text:
vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.září 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 6 793 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50278 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.26 8/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 12.8.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50231 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 11.4.1996 č.j.470/941/96 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 12.8.1996 č.j.50231/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.září 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 1 651 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50231 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.327/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 16.10.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50143 schváleného Ministerstvem financí České republiky ze dne 9.8.1996 č.j.422/41973/96/JK a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 16.10.1996 č.j.50143/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku.Ke dni 1.listopadu 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 14 918 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50143 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 od 8. 11. 1996 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č.240/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 2.7.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50279 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 19.2.1996 č.j.470/413/96 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 1.7.1996 č.j.50279/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.srpna 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 8 403 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č. 50279 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.


text:
od 30. 4. 1996 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č.152/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.4.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národ- ního majetku České republiky na základě formuláře 4B privatizačního projektu č.24614 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci č.j.630/2120/632/93 ze dne 16.9.1993 a č.j.470/415/94 ze dne 21.7.1994 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 16.4.1996 č.j.940/1297/96/Ost. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.května 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 28 061 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4B schváleného privatizačního projektu č.24614 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.153/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.4.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4A privatizačního projektu č.50106 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci č.j.470/462/96 ze dne 14.2.1996 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 11.4.1996 č.j.444/96/950. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni vydražení se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 7 782 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4A schváleného privatizačního projektu č. 50106 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.156/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 19.4.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50235 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 25.1.1996 č.j.460/176/96 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 19.4.1996 č.j.50235/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů,které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.května 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 2 774 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50235 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.157/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 19.4.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50236 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 14.2.1996 č.j.470/373/96 a dokladu Fondu národního majetku České


text:
republiky ze dne 19.4.1996 č.j.50236/Va/96. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů,které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.května 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 4 664 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50236 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 od 9. 4. 1996 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č.107/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 14.3.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4B privatizačního projektu č.24609 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 16.9.1993 č.j.630/2120/632/93 /změna 470/415/94 z 21.7.1994/ a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 14.3.1996 č.j.940/900/96/Ost. spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. K 1.dubnu 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 14 559 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4B schváleného privatizačního projektu č.24609 zpra- covaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se neměmí.
 - Rozhodnutím č.121/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 21.3.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4F privatizačního projektu č.50250 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci č.j.460/3231/95 ze dne 20.11.1995 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 20.3.1996 č.j. 50250/Va/96. spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů,které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. K 1.dubnu 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 821 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.50250 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 - Rozhodnutím č.118/1996 ministra průmyslu a obchodu ze dne 20.3.1996 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národního majetku České republiky na základě formuláře 4C privatizačního projektu č.50149 schváleného usnesením vlády České republiky č.639 ze dne 8.11.1995 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 14.3.1996 č.j.930/451/96/Ša. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. K 1.dubnu 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 712 tis.Kč na Fond národního majetku České republiky podle formuláře 4C


text:
schváleného privatizačního projektu č.50149 zpracovaného vedením státního podniku. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku. Zapsaný předmět činnosti se nemění.
 od 14. 2. 1996 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č. 491/1995 ministra průmyslu a obchodu ze dne 6.10.1995 byla převedena část majetku podniku na Fond národního majetku ČR na základě formuláře 4D přivatizačního projektu č. 50270 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 7.9.1995 čj. 460/2524/95 a dokladu FNM ČR ze dne 6.10.1995 čj. 666/822/95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu s právy a závazky podle uvedeného a schváleného privatizačního projektu by měl být transformována formou převodu do Štředočeské en. a.s.se sídlem v Praze 1, Na Příkopech 15. Část privatizovaného majetku s.p. ČPP ve výši 718881 tis. Kč se převádí na FNM ČR. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku.
 - Rozhodnutím č. 501/95 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.10.1995 byla převedena část majetku státního podniku na FNM ČR na základě formuláře 4F přivatizačního projektu č. 501450 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho p riatizaci ze dne 29.3.1995 čj. 460/968/95 a dokladu FNM ČR ze dne 16.10.1995 čj. 50145/Va/95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na FNM ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních, občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převaděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu s právy a zázky podle uvedeného a schváleného privatizačního projektu by měla být transformována formou bezúplatného převodu na město Plánice. Ke dni 1.11.1995 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku ve výši 4 496 tis. Kč na FNM ČR. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného st. podniku.
 - Rozhodnutím č. 503/95 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.10.1995 byla převedena část majetku st. podniku na FNM ČR na základě formuláře 4F privatizačního projektu č. 50153 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 10.4.1995 čj. 460/1268/95 a dokladu FNM ČR ze dne 16.10.1995 čj. 50153/Va/95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na FNM ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních, občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu s právy a závazky podle uvedeného a schváleného projektu by měl být transformována formou nezúplatného převodu na město Hodoním. K l.listopadu 1995 se převádí část privatizovaného majetku st. podniku ve výši 850 tis. Kč na FNM ČR, O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek st. podniku.
 - Rozhodnutím č. 502/95 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.10.1995 byla převedena část majetku státního podniku na FNM ČR na základě formuláře 4F privatizačníhoprojektu č. 50152 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 104.1995 čj. 460/1268/95 a dokladu FNM ČR ze dne 16.10.1995 čj. 50152/Va /95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na FNM ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních,


text:
občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu s právy a závazky podle uvedeného a schváleného privatizačního projektu by měla být transformována formou nezúplatného převodu na město Hodonín. K 1.listopadu 1995 se převádí část majetku st. podniku ve výši 1 243 tis. Kč na GNM ČR, O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku.
 - Rozhodnutím č- 585/95 ministra průmyslu a obchodu ze dne 21.11.1995 byla převedena část majetku st. podniku na FNM ČR na základě formuláře 4F privatizačního projektu č. 50146 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 14.3.1995 čj. 460/876/95 a dokladu FNM ČR ze dne 21.11.1995 čj. 50146/Va/95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na FNM ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních, občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu s právy a závazky podle uvedeného a schváleného privatizačního projektu by měla být transformována formou bezúplatného převodu na město Říčany. V souladu s tímto rozhodnutím se převádí ke dni 1. prosince 1995 část privatizovaného majetku státního podniku na FNM ČR v částce 21 945 tis. Kč. O tuto část se snižuje majetek státního podniku.
 - Rozhodnutím č. 608/95ministra průmyslu a obchodu ze dne 5.12.1995 byla převedena část majetku státního podniku na FNM ČR na základně formuláře 4F privatizačního projektu č. 50148 schváleného Ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 29.3.1995 čj. 460/970/95 a dokladu FNM ČR ze dne 5.12.1995 čj. 50148/Va /95. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na FNM ČR práva, závazky a pohledávky z hospodářskoprávních , občanskoprávních a jiných právních vztahů, které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Uvedená část převáděného majetku spolu správy a závazky podle uvedeného a chváleného privatizačního projektu by měla být transformována formou bezúlatného převodu na město Praha. Ke dni 1.ledna 1996 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku na FNM ČR ve výši 13 438 tis. Kč. O tuto část převedeného majetku se snižuje majetek uvedeného státního podniku.
 od 26. 9. 1995 do 28. 1. 1998
 - Rozhodnutím č.1265/1993 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.12.1993 byla převedena část majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze na Fond národní- ho majetku České republiky na základě formuláře 4F privati- začního projektu č.24600 schváleného ministerstvem pro správu národního majetku a jeho privatizaci ze dne 27.10. 1993 č.j. 630/2122/632/93 a dokladu Fondu národního majetku České republiky ze dne 16.12.1993 č.j.24600/Va/93. Spolu s částí privatizovaného majetku přecházejí na Fond národního majetku České republiky práva,závazky a pohledávky
 - z hospodářskoprávních,občanskoprávních a jiných právních vztahů,které se vztahují k tomuto převáděnému majetku. Ke dni 1.ledna 1994 se převádí část privatizovaného majetku státního podniku Český plynárenský podnik se sídlem v Praze ve výši 1 528 tis.Kč na Fond národního majetku České repub- liky podle formuláře 4F schváleného privatizačního projektu č.24600 zpracovaného vedením podniku. Rozhodnutím č.1265/1993 ministra průmyslu a obchodu ze dne 17.12.1993 se vyjmula část privatizovaného majetku podle schváleného privatizačního projektu č.24600 v rozsahu
 - uvedeného