text: se o biosférické rezervace, kterých je zde celkem 6 a druhý projekt s názvem Natura Druhý projekt v pořadí je soustava lokalit, které jsou vhodné pro ochranu nejvíce ohroţených druhů fauny a flóry a přírodních stanovišť na území Evropské unie. Natura 2000 má dvě kategorie ptačí oblasti (v ČR 41 slouţí k ochraně ohroţených druhů ptáků) a Evropsky významné lokality (je jich zde několik set, zabývají se ochranou jakýchkoli ohroţených druhů rostlin nebo ţivočichů). 24 V následující tabulce je přehledně zobrazen seznam všech chráněných území v České republice, jejich typ, rozloha a procentuální vyjádření jejich rozlohy z celkové rozlohy České republiky. Tabulka 1 Typy chráněných území v ČR Kategorie Počet v ČR Plocha v ha % plochy území ČR Národní park ,52 Chráněná krajinná oblast Národní přírodní rezervace , ,34 24 STEBLOVÁ, D.: Ochrana přírody v ČR. Praha, Dostupné z: PL30-3-Ochrana%20prirody%20v%20CR.pdf 4034 Přírodní rezervace ,49 Národní přírodní památka ,05 Přírodní památka ,29 Evropsky významná lokalita ,96 Ptačí oblast ,91 Zdroj: 3.3 Problematika rozvoje CR v chráněných oblastech Rozvoj cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech, tak, aby neměl na tato cenná území negativní vliv, můţe být rozvíjen jedině v individuálních formách. To znamená z návrhů zcela vyloučit moţnost rozvoje masového turismu. Masový cestovní ruch ohroţuje tyto oblasti především těmito aktivitami masivní výstavbou nových hotelů, penzionů, apartmánů, parkovišť, lanovek, sjezdovek, půjčoven apod. Dalšími problémy cestovního ruchu, nejen v chráněných oblastech je především jízda motorovými vozidly mimo vyznačené cesty a komunikace (čtyřkolky, v zimním období skútry), cykloturistika v nadměrné míře a mimo vyznačené trasy terénem. Nepříliš šetrná k přírodnímu povrchu je také hipoturistika, která se v současné době velice rozšiřuje. Ničení povrchu a zamořování odpadky pak způsobují neukáznění návštěvníci, kteří kempují mimo vyznačená území. Dalším negativním vlivem mohou při špatné organizaci a přípravě být různé hromadné akce typu pochod, orientační běh, lyţařský závod Moţná opatření Cestovní ruch v chráněných krajinných oblastech je nutné důsledně organizovat a usměrňovat. Hlavním cílem by mělo být rozptýlení návštěvníků po celé oblasti (vyhnout se vysoké koncentraci turistů do jednoho místa/centra) a určité usměrnění jejich cest. Turistické cesty mají být navrţeny tak, aby umoţnily přístup k co největšímu mnoţství atraktivit a zároveň omezily přístup do nejvíce ohroţených nebo vzácných 25 BENEŠ, L. a kolektiv.: Spolupráce veřejného a soukromého sektoru při vytváření podmínek pro rozvoj cestovního ruchu v marginálních oblastech. Praha,35 částí. Toto usměrnění návštěvnosti lze řídit pomocí vydávání a rozšiřování návštěvních řádů, vybudováním sítě organizačních a výchovných center, vytvářením naučných stezek a organizováním odborných exkurzí. Nedílnou součástí tohoto řízení cestovního ruchu v chráněných oblastech je také vybudování vhodné turistické infrastruktury, která nijak nenarušuje přírodní prostředí. Například úprava turistických cest, odpočinková a pikniková místa, dostatek odpadkových košů, vyhlídková místa, tábořiště, odpočinkové palouky, studánky a dále vytvářet vhodné a specifické podmínky pro různé druhy turistiky a sporty Spolupráce a partnerství v cestovním ruchu V současné době je stále populárnější tzv. PPP (Public Private Partnership). Tento termín v češtině označuje partnerství veřejného a soukromého sektoru. Znamená tedy formy spolupráce mezi orgány veřejné správy a podnikatelským sektorem za účelem zajištění financování, výstavby, obnovení,


text: správy, údrţby veřejné infrastruktury nebo poskytování veřejné sluţby (např. doprava, zdravotnictví, školství, obrana). Hlavními principy tohoto partnerství je dlouhodobá spolupráce, společné financování projektů a rovnoměrné a spravedlivé rozdělení rizik mezi oba spolupracující subjekty. Hlavními pozitivy spolupráce a partnerství je zlepšování image regionu/oblasti, zvýšení konkurenceschopnosti, získávání nových zkušeností, lepší informovanost, dobrá komunikace, příliv nových návštěvníků, získání nových kontaktů pro obchodní činnost, moţnost čerpání podpor a dotací, efektivnější vyuţívání finančních prostředků, zrychlení rozvoje regionu Práce s veřejností Důleţitým faktorem, který ovlivňuje nezávadnost cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti, je především práce s veřejností, její osvěta, vysoká informovanost a ekologická výchova. Právě vzdělanost a informovanost veřejnosti návštěvníků, místních obyvatel a místních podnikatelů hraje hlavní roli při účinné a aktivní ochraně přírody, péči o ní a zároveň ji chrání před poškozením. Tuto osvětu by měly mít na starost jednotlivé správy národních parků nebo chráněných krajinných oblastí, neboť právě ony jsou v tomto ohledu nejpovolanější a v problematice ochrany přírody nejerudovanější. 26 DANÍČEK, L.: Turistika v CHKO. [online] [cit ]. Dostupné z: 4236 Na veřejnost lze působit buď přímo nebo nepřímo. Přímé působení zahrnuje ekologickou výchovu v různých formách prezentace, semináře, přednášky, soutěţe nebo pomocí tiskového mluvčího chráněné krajinné oblasti. Z nepřímých metod je to například různá publikační činnost, vytváření naučných stezek, expozice v informačních centrech, školách nebo kulturních zařízeních Vhodné formy cestovního ruchu v CHKO Optimální formy cestovního ruchu pro CHKO jsou takové formy, které jsou šetrné k ţivotnímu prostředí. Jedná se především o venkovskou turistiku a její dvě podformy - ekoturismus a agroturismus. Obě tyto formy respektují principy udrţitelného rozvoje, které byly podrobně rozepsány v teoretické části této práce. Tyto dvě formy naplňují cíle, o které je třeba usilovat v rámci rozvoje cestovního ruchu v chráněné krajinné oblasti. Jsou jimi například podpora a rozvoj drobné podnikatelské aktivity, odlehčení městům infrastruktuře i prostředí, vzdělávání a osvěta v ochraně a péči o přírodu, návrat člověka do přírodního prostředí, přiblíţení místního koloritu tradice, kultura, zvyky, příroda, omezení stěhování lidí do měst (vylidňování venkovského prostoru), pochopení individuální aktivity návštěvníků a turistů, rodinné prostředí, rozmělnění ubytování do širšího území -decentralizace ubytování, ohleduplný vztah k přírodě a krajině. Výše jmenované body svou podstatou naplňují všechny tři pilíře udrţitelného rozvoje. Vztah udrţitelného cestovního ruchu a venkovské turistiky lze ilustrovat na Schématu zobrazeném níţe: 4337 Schéma č. 1 Vztah udrţitelného cestovního ruchu a venkovské turistiky Zdroj: STŘÍBRNÁ, M.: Podmínky rozvoje cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech a národních parcích. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: Nyní zde obě dvě zvolené formy CR charakterizuji. Agroturismus je dle Výkladového slovníku cestovního ruchu pobyt na venkově, rodinných farmách nebo usedlostech, jejichţ náplní je poznávání a aktivní účast na místním způsobu ţivota. Účastníci jsou v úzkém kontaktu s přírodou, místními obyvateli, podílejí se na chodu statku, péči o zvířata, místních zvycích. Tento typ cestovního ruchu jiţ vyuţívá existující zdroje a přírodní suroviny neničí nebo nedegraduje další území. Typický je pro něj úzký kontakt s rezidenty místními obyvateli s poznáváním jejich tradic a zároveň místním obyvatelům způsobuje ekonomický prospěch. Výše jmenovanými charakteristikami tedy přesně naplňuje podstatu

type: other


text: udrţitelného cestovního ruchu. 4438 Pro tuto formu cestovního ruchu mohou místní podnikatelé získat také finanční podporu z rozpočtu České republiky. Měli by splňovat následující kritéria nejedná se o podnikatele čistě v cestovním ruchu, tato činnost je pouze činností doplňkovou. Nadpoloviční většina příjmů tohoto podnikatele musí pocházet ze zemědělské činnosti a kapacita ubytování by neměla přesahovat 12 lůţek. Agroturismus můţe mít i další podformu a tou je ekoagroturismus. Jedná se v podstatě o to samé, s tou výjimkou, ţe je tato forma rekreace realizována čistě na farmách, které hospodaří v souladu s principy tzv. ekologického zemědělství a obdrţely certifikát. 27 Druhou formou, která můţe být realizována v chráněných krajinných oblastech je ekoturismus. Jedná se formy cestovního ruchu, které jsou provozovány s maximálním ohledem na ţivotní prostředí. Můţe to být například pěší turistika, fotografování, pozorování volně ţijících rostlin a ţivočichů, jízda v kánoích apod. Další moţnou formou, kterou lze rozvíjet v CHKO je lesní turismus. Tento nápad pochází ze Spolkové republiky Německo, kde je pojat ve formě lesního safari s pronájmem nevyuţitých lesních objektů (hájoven, mysliven). Pobyt v lese je spjat s pozorováním zvěře, jejím stopováním, poznáváním typu a charakteru lesa, poznávání rostlin a dalších ţivočichů. Účastníci tohoto typu CR mají k dispozici odborného průvodce a mají moţnost se účastnit na rozličných lesních pracích výsadba nových stromů, péče o lesní zvěř, ošetřování lesních školek apod. 28 Z dalších šetrných forem cestovního ruchu lze zmínit poměrně novou formu cestovního ruchu a to geoturismus. Tento typ turismu byl definován dokumentárním kanálem National Geographic jako turismus, který udrţuje geografický charakter dané oblasti a podporuje její ţivotní prostředí, dědictví, estetiku, kulturu a prosperitu místních obyvatel. Geoturista je pak charakterizován jako environmentálně uvědomělý člověk, který respektuje místní kulturu, její tradice, zvyky. Při nákupu dává přednost místním tradičním výrobkům a sluţbám. V destinaci stráví delší dobu, čímţ podporuje místní 27 PÁSKOVÁ, M.: Výkladový slovník CR 28 STŘÍBRNÁ, M.: Podmínky rozvoje cestovního ruchu v chráněných krajinných oblastech a národních parcích. Mmr.cz [online] [cit ]. Dostupné z: a aa1a884b57/GetFile_5.pdf 4539 ekonomiku. Geoturismus tedy kromě ochrany přírody a krajiny dbá také o místní kulturu, tradice a zvláštnosti dané destinace. 29 Posledním typem cestovního ruchu, který přesně zapadá do principů udrţitelnosti je tzv. komunitní cestovní ruch. Tento typ cestovního ruchu vychází z potřeb a názorů místní (hostitelské) komunity. Nabídka tohoto typu cestovního ruchu je zaloţena na aktivitách místních obyvatel, jejich tradicích, zvycích, kultuře a místních řemeslech. Dále podporuje místní ekonomickou diverzitu a napomáhá se vyhnout turistické ekonomické monokultuře Tvorba produktů cestovního ruchu vázaných na přírodní dědictví venkova. Mas-moravskykras.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 30 Pásková výkladový slovník 4640 ANALYTICKÁ ČÁST Tato druhá část diplomové práce se bude zabývat podrobnou analýzou chráněné krajinné oblasti Kokořínsko, která byla pro potřeby této diplomové práce zvolena. Tato kapitola důkladně popisuje primární a sekundární nabídku destinace. Do primární nabídky destinace patří veškeré atraktivity, které můţe daná destinace nabídnout jedná se o přírodní předpoklady (povrch, geomorfologie, vodstvo, přírodní útvary, jeskyně), dále o kulturně historické předpoklady (církevní stavby, hrady, zámky, muzea, skanzeny, galerie) a kulturně společenské předpoklady, coţ jsou


text: například místní tradice a zvyky, folklór, sportovní akce. Sekundární nabídkou v destinaci Kokořínsko se myslí vybavenost destinace. Řadí se sem celková suprastruktura cestovního ruchu (ubytovací a stravovací zařízení), infrastruktura cestovního ruchu (cyklostezky, stezky pro pěší turistiku, hipostezky, lanovky, celková sportovní vybavenost, turistická informační centra) a jako poslední všeobecná infrastruktura, čímţ je myšlena především dopravní dostupnost destinace. Kromě primární a sekundární nabídky destinace tato kapitola podrobně popisuje systém ochrany přírody, který je v této oblasti nastaven. Je zde přesné vymezení CHKO, popis organizační jednotky, která o tuto oblast pečuje Správa CHKO Kokořínsko a výstiţný popis veškerých speciálně chráněných území. Dále je zde komparace návštěvnosti nejvýznamnějších historických památek na Kokořínsku hradu Kokořín a hradu Houska a analýza návštěvnosti turistických informačních center v oblasti. V závěru analytické části je pouţita SWOT analýza, která sumarizuje celkovou situaci na Kokořínsku. Tato část diplomové práce vychází z analýzy sekundárních dat a snaţí se poskytnout náhled na problematiku udrţitelnosti v oblasti. 1 KOKOŘÍNSKO Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se nachází na území tří krajů. Jedná se o kraj Středočeský, Liberecký a Ústecký. V katastrech Středočeského a Libereckého kraje zaujímá přibliţně stejně velkou plochu území a do Ústeckého kraje zasahuje pouze svou malou částí. Zeměpisným vyjádřením leţí mezi východní délky a severní šířky. 4741 Jedná se o unikátní území České křídové tabule, téţ nazývané Polomené hory. Typickým krajinným rázem jsou zde mohutné kvádrové pískovce s údolími a plošinami porostlými bory, doubravami i květnatými bučinami a smrčinami. Nejvyšším bodem Kokořínska je vrch Vlhošť (614 m n. m.), který leţí v kraji Libereckém, nejniţším bodem je pak potok Liběchovka v Ţelízích (175 m n. m.), náleţející kraji Středočeskému. Dalšími vrchy, které spolu s Vlhoštěm dovytvářejí typický ráz krajiny, je Ronov 552 m n. m. a Vrátenská hora 507 m n. m. Z pohledu měst se Kokořínsko rozprostírá mezi městy Mělník a Česká Lípa. Poloha Kokořínska z pohledu celorepublikového, regionálního a místního je zobrazena v Příloze 2 Grafické vymezení oblasti Kokořínska. 1.1 Administrativní členění Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se rozprostírá na území tří krajů Středočeský, Ústecký a Liberecký. Chráněná krajinná oblast zasahuje do okresů Česká Lípa (jihozápadní část okresu) a Mělník (severní část) a svou menší částí také do okresů Litoměřice a Mladá Boleslav. Přesný slovní popis hranic chráněné krajinné oblasti Kokořínsko je k nahlédnutí v Příloze 3 Hranice CHKO Kokořínsko. Z hlediska členění dle cestovního ruchu se Kokořínsko rozprostírá na území celkem tří turistických regionů Severozápadní Čechy, Střední Čechy a Českolipsko a Jizerské hory. Podle rozdělení na turistické oblasti je to oblast České Středohoří a Ţatecko, Českolipsko, Střední Čechy severovýchod Polabí a Střední Čechy západ. 31 Na území Kokořínska zasahují tyto obce a města Beškov, Blatce, Blíţevedly, Bořejov, Bosyně, Brocno, Brusné, Březinka, Bukovec, Bylochov, Deštná, Dobřeň, Dolní Dubová hora, Domašice, Draţejov, Dřevčice, Dubá, Harasov, Heřmánky, Holany, Horní Dubová hora, Horní Zimoř, Houska, Hradsko, Hvězda, Chcebuz, Chodeč, Chudolazy, Janova Ves, Jestřebice, Ješovice, Kanina, Klučno, Kluk, Kokořín, Kokořínský důl, Konrádov, Korce, Lhotka, Liběchov, Libovice, Litice, Lobeč, Loubí a Luka, Mělník, Mšeno, Ţelízy, Úštěk, Tupadly, Nosálov nebo Kravaře Turistický potenciál regionů. Czechtourism.cz [online] [cit


text: ]. Dostupné z: 32 SOUKUP, V., DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, Průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN42 Plánování rozvoje cestovního ruchu v oblasti CHKO Kokořínsko je poměrně problematická věc uţ z pouhé podstaty administrativního rozdělení. Kromě její polohy ve třech krajích, leţí dále v několika turistických regionech a turistických oblastech. Kromě místní akční skupiny Sdruţení obcí Kokořínska, Správy CHKO Kokořínsko, obecních a městských úřadů jednotlivých obcí a měst, které spadají pod Kokořínsko, jsou zde ve hře další tři krajské úřady. 1.2 Stručná historie osídlení Osídlení Kokořínska je datováno do pravěké doby období paleolitu cca před lety. Nejvýznamnější pravěkou lokalitou zde bylo hradiště Hradsko, o kterém se historici domnívají, ţe mohlo být sídlem kmene Pšovanů. Slované začali tuto oblast obývat od 6. století. Od 13. století začala tuto oblast postupně kolonizovat česká kníţata a králové a později i šlechta. Oblast pak postupem času ovládl rod Ronovců, především pak pány z Dubé a Lipé, kteří zde začali s budováním pevných středověkých hradů, z nichţ některé zde zůstaly do dnešní doby Dubá, Houska, Kokořín, Milčany a Čap. V období husitských válek byla většina hradů a honosnějších usedlostí zpustošena a ty dále postupně několik století chátraly. Opravy a rekonstrukce nejznámějších objektů pak začaly na začátku 20. století, kdy se podařilo zachránit např. Kokořín nebo Housku. Výrazný zásah do populace místního obyvatelstva způsobila třicetiletá válka. Mimo značný úbytek obyvatelstva zde také nastala druhá kolonizační vlna. Tentokrát do oblasti přišlo mnoho německých osadníků. Souţití českých a německých obyvatel probíhalo bez větších problémů. K vyhrocení situace došlo po nástupu fašismu v Německu. Došlo k vystěhování českých obyvatel a obsazení jejich majetku Němci. Po druhé světové válce tato situace vyústila ve vylidnění oblasti (odsun Němců), zániku četných obcí a usedlostí. K oţivení oblasti došlo v 60. letech 20. století, kdy se naplno rozhořel trend chataření a chalupaření. Díky tomu se opět částečně vrátil ţivot do vesnických sídel a podařilo se zachránit a znovu osídlit četná stavení a usedlosti. Tento trend zde vydrţel zhruba do 80. let 20. století, kdy zájem o Kokořínsko pomalu uvadl. Po změně reţimu a otevření hranic nastal všeobecný pokles domácího cestovního ruchu a k znovuobjevení destinace Kokořínsko doposud nedošlo SOUKUP, V., DAVID, P.: Kokořínsko a Mělnicko, průvodce po Čechách Moravě a Slezsku. Praha: Soukup a David, ISBN43 V současné době dochází na Kokořínsku k jevu, který je typický pro většinu vesnických sídel v České republice a to k poklesu počtu stálých obyvatel. Problémem je především nedostatek pracovních míst a příleţitostí. Nepřetrţitý úbytek obyvatel lze dokázat na základě Tabulky 2. Tabulka 2 Vývoj počtu obyvatel ve vybraných obcích Obec Počet trvale bydlících Dobřeň Kanina Kokořín Liběchov Medonosy Mšeno Nebuţely Nosálov Tupadly Celkem Zdroj: NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Z hlediska udrţitelnosti je ţádoucí pokusit se navrátit ţivot do postupně se vylidňujících oblastí. Základem jsou pracovní příleţitosti a především vytvořit nějaký důvod proč by zde lidé měli ţít. Stát můţe přispět například nastavením příznivějších podmínek pro malé a střední podnikání. Pokud se zde podnikatelům bude dařit, nebudou mít potřebu


text: tuto oblast opouštět a navíc bude moţnost dojít k určité kontinualitě, kdy budou chtít své podnikání přenechat svým potomkům. 5044 1.3 Hospodářství Oblast Kokořínska nikdy nebyla významně vyuţívána jako průmyslová nebo zemědělská oblast a to především kvůli rázovitosti zdejší krajiny, která sestává z hustých borových lesů, mokřadů, pískovcových skal a vřesovišť. Jedinou významně úspěšnou ekonomickou aktivitou jiţ od kolonizačních počátků bylo a je lesní hospodářství a s ním související aktivity jako myslivost, včelaření, sběr dřeva, sběr lesních plodin nebo lov. Přesto i zde fungoval určitý systém hospodaření. Do 50. let minulého století na území dnešní CHKO převaţovaly velké zemědělské plochy s výměrou ha a malá hospodářství patřící k chalupám s pozemky o velikosti 2 5 ha. Po nástupu socialismu došlo ke kolektivizaci zemědělství a vzniku hospodářských druţstev a státních podniků. Tyto velké podniky hospodařily na plochách s mírně členitým terénem, coţ odpovídalo cca 40% plochy celého území. Další zemědělská výroba byla roztříštěna na několik menších ploch a vhodná pouze na malovýrobu. Mezi pěstované plodiny patřily třešně, chmel, pšenice, ječmen, cukrovka a pícniny. Z ţivočišné výroby stojí za zmínku chov ovcí, skotu a koní. V 70. a 80. letech byla většina zemědělských ploch převedena do lesního fondu. 34 Od konce 19. století se zde začíná rozvíjet turismus, který je dnes vcelku významným ekonomickým odvětvím. Turistická sezona je přes léto a prozatím nejvíce vyuţívanou oblastí je Máchovo jezero a Doksy. 35 Z hlediska udrţitelnosti oblasti je lesní hospodaření a myslivost ideálním způsobem hospodářského vyuţívání oblasti. Nedochází zde k masivní chemizace, přeměny lesní půdy na půdu zemědělskou, problematice zamoření půd a spodních vod hnojivy, ať uţ přírodními nebo umělými. Při lesním hospodaření je ale důleţité vyuţívat šetrného způsobu těţby a vyuţívání dřeva, aby nedošlo k poškození povrchu území. Dále je nutné důsledně plánovat stromovou skladbu lesa a snaţit se o co nejbliţší podobu lesu původnímu. 34 BERAN, L. a kolektiv. Plán péče chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období České Budějovice: Protisk, Máchův kraj - nová část CHKO Kokořínsko. Casopis.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 5145 1.4 Přírodní předpoklady a ochrana přírody Typickým rázem krajiny Kokořínska je pahorkatina a pískovcové skalní útvary, ze kterých díky geomorfologické činnosti vznikly četné plošiny a údolí. Na jejich zakončeních se vytvořila skalní města, pokličky (tzv. voštiny) a další skalní útvary, která nejsou k vidění nikde jinde v České republice. Geomorfologicky spadá Kokořínsko do Severočeské tabule, jejíţ podsestavou je celek Ralská pahorkatina, jihovýchodní část zasahuje okrajově do Dolnojizerské tabule. Dalším unikátem je zde historická absence průmyslu, která vedla k vytvoření biologické rozmanitosti a vzniku různorodých ekosystémů na poměrně malé ploše. Jedná se o zastoupení lesní a nelesní půdy, mokřady v nivách potoků Liběchovka a Pšovka a borové lesy pralesního charakteru v severní oblasti CHKO. Významným aspektem je také zásoba kvalitní podzemní vody. 36 Důvodem k vyhlášení chráněné krajinné oblasti byla unikátnost krajinného reliéfu, který je charakteristický střídáním plošinných prvků s členitými skalnatými úseky. Nejčastější horninou, která se na Kokořínsku vyskytuje, jsou křemenné pískovce druhohorního stáří. Krajina se zde začala postupně formovat cca před 5ti milióny let, kdy byla celá


text: oblast nynějšího Kokořínska pokryta mořem. Letitým působením mořských proudů a ţivočichů se dotvořila do dnešní podoby. Unikátnost kokořínských pískovců tkví v tom, ţe se jedná o pravidelné střídání několika typů pískovců nad sebou. Tzv. mělkovodní křemenné pískovce tvoří strmé skalní stěny, tento typ pískovců se také někdy nazývá kvádrové pískovce. Druhý typ pískovců je jemnozrnný pískovec, málo odolný proti zvětrávání. Na tomto typu pískovců je často patrná činnost mořských ţivočichů. Tento druhý typ pískovce vytváří skalní stěny velmi výjimečně a tvoří především plošinný reliéf. Tyto dva druhy hornin se na Kokořínsku prolínají a střídají a tím dotvářejí celkový krajinný obraz. 37 Chráněnou krajinnou oblastí bylo Kokořínsko vyhlášeno společně s CHKO České Středohoří, Luţické hory a Pálava. Celková rozloha území Kokořínska je 272km 2, coţ jí řadí mezi středně velké CHKO. Porovnání velikosti této zkoumané 36 Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: 37 ADAMOVIČ, J.: Geologický základ kokořínské krajiny. In: [online]. [cit ]. Dostupné z: 5246 CHKO s ostatními CHKO na území ČR lze vysledovat v Příloze 1 Seznam CHKO v ČR. Celá oblast byla pojmenována podle největší místní dominanty, středověkého hradu Kokořína. 38 Území Kokořínska spadá do tří hlavních povodí Labe, Jizera, Ploučnice a do šesti dílčích povodí Pšovka, Liběchovka, Obrtka, Strenický potok, Košátecký potok, Úštěcký potok. Většina toků je regulovaná, mimo říček Liběchovka a Pšovka, které zůstaly bez zásahů člověka, díky čemuţ v jejich povodí vznikla soustava mokřadů. Průměrná roční teplota se zde pohybuje mezi 7 7,5 0 C. Kvůli členitosti území zde často dochází ke klimatické inverzi na dnech kaňonů. To znamená, ţe dole v údolích a kaňonech je zadrţován studenější vzduch, který kvůli úzkému profilu území nemůţe unikat nahoru. Výsledkem je niţší teplota vzduchu dole v údolích, jejímţ důsledkem bývá odlišná fauna a flora neţ je v bezprostředním okolí. 39 Díky své přírodní unikátnosti bylo Kokořínsko vyhlášeno chráněnou krajinnou oblastí, čímţ byl naplněn jeden z pilířů udrţitelnosti environmentální udrţitelnost. Tento počin byl pro oblast zdejší přírody velmi významný. Díky přítomnosti CHKO zde nemůţe docházet k masivní výstavbě, přeměně zdejší krajiny, nadměrnému vyuţívání přírodních zdrojů a celkové degradaci území Flora a fauna na Kokořínsku Na Kokořínsku v současné době jiţ bohuţel nelze nalézt příliš původní vegetace, dnešní stav je výsledkem činnosti člověka. Člověk tuto krajinu vyuţíval především jako pastviny a v menší míře také vytvářel terasovitá políčka. Vodní toky byly pozměňovány zakládáním rybníků a mlýnů. Z nejrozšířenějších botanických druhů je zde zastoupen rákos obecný, chrastice rákosovitá, leknín bělostný, bahnička chudokvětá, přeslička zimní, všivec bahenní, hadilka obecná, prstnatec májový, upolín nejvyšší, bledule jarní a mnoho dalších druhů. Z lesního zastoupení jsou na Kokořínsku borové doubravy, kyselé reliktní bory, bučiny a květnaté bučiny na vápnitých pískovcích. V nivách u tekoucích vod se pak nachází olšiny. 38 Nejmenší chráněnou krajinnou oblastí v České republice je CHKO Blaník s rozlohou 40 km 2 a naopak největší je CHKO Beskydy s rozlohou 1 160km 2. Nejstarší CHKO v ČR je Český ráj, který byl vyhlášen roku 1955, nejmladší CHKO je Český les. 39 Agentura ochrany přírody a krajiny [online] [cit ].


text: Dostupné z: 5347 Na vzácnou faunu jsou na Kokořínsku nejbohatší jeho mokřady, ve kterých ţije řada ţivočichů, kteří se jinde v České republice nevyskytují. Jsou to například měkkýši (plţ vrkoč baţinný, vrkoč útlý), pavouci (slíďák, lovčík vodní), z ryb se jedná o sekavce podunajského a několik druhů obojţivelníků čolek obecný, ropucha obecná, rosnička zelená, blatnice skvrnitá, skokan skřehotavý. V říčce Pšovce se také vyskytují raci. Z původních druhů je to rak říční, jeţ je v současnosti vytlačován rakem pruhovaným, který ovšem není původním druhem a na populaci raka říčního způsobuje trvalé škody. Z ptáků lze v kokořínských mokřadech zahlédnout ledňáčka říčního, skorce vodního nebo chřástala vodního. Skalní útvary přitahují k hnízdění například výra velkého, sokola stěhovavého nebo krkavce velkého. Mezi další avifaunu, kterou lze zde vidět, patří poštolka obecná, káně lesní, jestřáb lesní, krahujec obecný a několik druhů sov jako například puštík, kalous nebo sýc. Na Kokořínsku lze také pozorovat netopýra rezavého, netopýra velkého nebo netopýra černého. Z větších savců je původním druhem srnec obecný a prase divoké. Z nepůvodních druhů vysazených v 70. a 80. letech minulého století je to daněk skvrnitý a muflon. 40 Aby došlo k naplnění udrţitelnosti v této oblasti, je ţádoucí zachovat na území původní druhy. Coţ znamená vyřešení problematiky ochrany raka říčního, regulace nebo úplné odstranění nepůvodní dančí a mufloní zvěře a péče o původní druhy flóry Území se speciální ochranou Chráněná krajinná oblast Kokořínsko se dělí na tři specifická území, jak lze vidět v Tabulce 3. Tabulka 3 Rozdělení CHKO Kokořínsko Rozloha v km 2 Název oblasti 75 Polomené hory 125 Kokořínsko Dubské skály 70 Předpolí skal Zdroj: 40 Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. Cittadella.cz [online]. [cit ]. Dostupné z: 5448 Polomené hory je území s mnoţstvím pískovcových skal a bludišť. Dominantu oblasti tvoří vrchol Vlhošť. Sídelní struktura je sloţena z malých jednotek, které leţí převáţně okolo hranic CHKO. Kokořínsko Dubské skály je typické skalními městy, roklemi, kaňonovitými údolími a bludišti. Nachází se zde městečko Dubá, ostatní osídlení sestává z malých vesniček s mnoţstvím charakteristických roubených chalup. Oblast Předpolí skal je přechodné pásmo od skalních bludišť po lesnatou krajinu, louky a pole. Sídelní struktura zde odpovídá typově charakteru klasických středočeských vesnic. 41 V působnosti CHKO Kokořínsko je dále několik maloplošných zvláště chráněných území. Tato území se podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny dělí na národní přírodní památky a národní přírodní rezervace. Dalšími speciálně chráněnými oblastmi jsou lokality tzv. NATURY 2000, coţ jsou území mimořádně cenné z evropského hlediska. 42 Národní přírodní památky na území Kokořínska (NPP) Ronov, Pod Hvězdou, Stříbrný vrch, Husa, Martinské stěny, Deštenské pastviny, Kamenný vrch u Křenova, Osinalecké bučiny, Prameny Pšovky, Špičák u Střezivojic, Kokořínský důl, Stráně Hlubokého dolu, Černý důl, Ţelízky, Stráně Truskavenského dolu, Na Oboře, Mrzínov, Peklo, Holý vrch, Swamp, Slatinná louka u Velenky, Klokočka, Rečkov, Radouč, Kopičácký rybník, V jezírkách, Jestřebské slatiny, Polabská černava a Ţehuňský rybník. Národní přírodní rezervace na území Kokořínska (NPR) Vlhošť, Kostelecké bory, Mokřady horní Liběchovky, Mokřady dolní Liběchovky, Břehyně Pecopala, Novozámecký rybník, Hrabanovská černava, Velký a Malý Bezděz, Čtvrtě,


text: Libický luh, Kněţičky a přírodní rezervace Hradčanské rybníky. Evropsky významné lokality (EVL) EVL Kokořínsko, EVL Nebeský rybníček u Veselý a EVL Roverské skály BAREŠ,B. a kolektiv. Školení pro cestovní ruch v chráněných oblastech. Mmr.cz[online] [cit ]. Dostupné z: 04d3f8820a6d/GetFile1_4.pdf 42 Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. 43 Správa CHKO Kokořínsko [online] [cit ]. Dostupné z: 5549 1.4.3 Další přírodní zajímavosti Apatyka je úzké boční údolí rokle vedoucí do Močidel. Název tato rokle dostala po léčivých rostlinách, které se v ní vyskytují. Bludiště skalní seskupení 2,5 km od Mšena. Je tvořeno skalními soutěskami a v jeho blízkosti lze obdivovat skalní útvar Tutanchamon. Před vstupem do bludiště je nutné překonat několik metrů poměrně strmé skály, jsou zde vytesané schůdky a pomocný řetěz na přidrţování. Cinibulkova stezka jedná se trasu Klubu českých turistů vedoucí kolem několika skalních útvarů Prolezovačky dutiny spojené úzkými průlezy, Obraznice (nebo také téţ jeskyně Máří Magdaleny) jedná se o malou umělou jeskyni, Průsečná skála vozová cesta vytesaná v pískovci, Obří hlava a Ţába pískovcové útvary. Stezka byla pojmenována po významném propagátorovi Kokořínska Josefu Bedřichovy Cinibulkovi. 44 Čap rozhlednový pískovcový útes ve tvaru kyje, čnící 385m nad Čapským dolem. Čertovy hlavy jedná se práci sochaře Václava Levého ze 40. let 19. století. Klácelka umělá jeskyně s vytesanými reliéfy opět od sochaře Václava Levého. Jeskyně je sloţena ze dvou částí, v první části jsou vytesáni hrdinové českých dějin, druhá je samotná jeskyně Klácelka. Tato jeskyně pochází z roku Klemperka jde o další umělou jeskyni, zvláštní je tím, ţe je vytesaná 5 m nad ostatním terénem do vodorovné pukliny v kvádrových pískovcích. Přístupná je po ţebříku nebo po vytesaných schodech. Je pojmenována podle místní postavy z pověsti o loupeţníkovi Klemperovi. Krápník mohutný skalní útvar 40 m dlouhý a 10 m vysoký. Pokličky - nejznámější skalní útvary charakteristické pro Kokořínsko. Jsou to pískovcové sloupy s pokličkami, které vznikly kvůli odlišnému zvětrávání pískovce. Při zvětrávání jednotlivých pískovcových bloků erozi lépe odolávají vrchní vrstvy ţelezitého pískovce neţ spodní části s příměsí jílu. Přírodním působením pak vzniká tento houbovitý útvar. Pokličky neustále vznikají a zanikají, dle působení přírodních 44 NEZBEDA, V.: Průvodce po Mělníku, Liběchově, Kokoříně a okolí. 5650 podmínek. Po dokončení procesu zvětrávání poklička jednoduše odpadne. Mimo to však neustále vznikají pokličky nové, jimţ se říká tzv. zárodečné tvary. Lokalita výskytu pokliček se nachází 5 km od Mšena západně od obce Vojtěchov, při vyústění do Kokořínského a Vojtěšského dolu. Nejznámější pokličky jsou nad Kokořínským dolem, při ústí do rokle Močidla. Největší poklička, stojící jako první má rozměry klobouku 6x5x1,5 m a celková výška i s nohou je 12 m. Dále jsou zde Jestřebnické pokličky, 1 km od obce Vojtěchov. 45 Vrdobol zajímavá je zde Partyzánská jeskyně, která za druhé světové války slouţila jako úkryt hledaných osob. 46 Kromě výše zmiňovaných roklí a dolů se na Kokořínsku nachází tyto další Boudecká rokle, Kočičina, Drouţkov, Zimořský důl, Sitenský důl, Náckova rokle, Močidla, Planý důl, Truskavenský důl, Vojtěšský důl, Šemanovický důl, Vidimský důl. 47 Z hlediska udrţitelnosti přírodního prostředí je nutné chránit především pískovcové masivy,


text: které nejsou příliš odolné proti antropogenním vlivům. Například kokořínské pokličky jsou jedním z hlavních důvodů, proč turisté na Kokořínsko jezdí, protoţe takovéto unikátní skalní útvary nelze spatřit nikde jinde v České republice. Aby nedošlo k negativním projevům cestovního ruchu, měla by se Správa CHKO Kokořínsko ve spolupráci s ostatními subjekty snaţit o rozptýlení turistů mezi více atraktivních oblastí na Kokořínsku a naopak turistům poskytnout v blízkosti přírodních atraktivit dostatek moţností odloţení odpadků nebo vyhrazených odpočinkových míst. 1.5 Kulturně historické předpoklady Kokořínska První písemné zmínky o vznikajících obcích na Kokořínsku pocházejí většinou ze 14. století. Dříve bylo Kokořínsko špatně dostupná, zcela zalesněná lokalita s obtíţnou dostupností vodních zdrojů. Proto první osídlení začalo vznikat na náhorních plošinách nebo v údolích lemovaných pískovcovými masivy. První typ osídlení - návesní obce byli zakládány v místech zcela zalesněných, kdy docházelo k vykácení části lesa, aby se uvolnilo místo pro domy, zahrady a zemědělskou půdu. Druhým typem osídlení na 45 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 47 Kokořínské rokle a údolí. Ceskolipsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: 5751 Kokořínsku bylo zakládání řadových obcí podél hlavních cest. Typickým projevem lidové architektury na Kokořínsku jsou dřevěné, převáţně roubené konstrukce, které do dnešní doby v mnohých obcích převaţují nad zástavbou kamennou. Nejstarší dochované stavby v této oblasti lze vysledovat aţ z 18. století. Kokořínsko je také unikátní tím, ţe nikde jinde v České republice není na tak malém území vyhlášeno tolik vesnických památkových zón a rezervací Nejznámější historické stavby na Kokořínsku Hrad Kokořín tento hrad tvoří místní dominantu krajiny a současně dal název celé chráněné krajinné oblasti. Hrad je postaven na pískovcovém masivním podloţí a nachází se 14 km od Mělníka severně od stejnojmenné obce. Hrad byl zaloţen v první polovině 14. století praţským purkrabím Hynkem Berkou z Dubé. Během husitských válek byl hrad dobit a poničen, poté často střídal své majitele. Po třicetileté válce císař Ferdinand III. prohlásil hrad Kokořín prokletým hradem. Prokleté hrady se nesměly opravovat ani ţádným způsobem udrţovat, aby nepřinesly ohroţení císařské moci. Aţ do konce 19. století hrad chátral a stal se ruinou. Poté přešel k novému majiteli praţskému podnikateli Václavu Špačkovi. Popularitu hrad Kokořín získal díky Klubu českých turistů, kteří na Národopisné výstavě v Praze v roce 1895 pouţili vzhled hradu jako podobu svého pavilonu. To přilákalo pozornost veřejnosti a podařilo se shromáţdit potřebné finanční prostředky na rekonstrukci. V letech byl Kokořín zrekonstruován do nynější podoby. Po roce 1950 byl hrad znárodněn a v roce 2006 dostali dědicové Václava Špačka hrad Kokořín zpět do svého vlastnictví. 49 Zámek Kokořín tento barokní zámek se nachází v obci Kokořín, pochází z roku Za éry socialismu patřil zámek JZD, dnes je jiţ v soukromém vlastnictví a veřejnosti volně přístupný. Nedaleko zámku stojí sousoší sv. Mikuláše se sochami sv. Šebestiána, Rocha, Martina a se sochou sv. Rozálie. Sousoší je datováno okolo roku Okolo zámku se nachází park. 50 Hrad Houska zaloţení hradu Houska je téměř zcela totoţné se zaloţením hradu Bezděz, pochází ze 13. století a jeho


text: zakladatelem je taktéţ Přemysl Otakar II. Tento 48 Kokořínsko - osídlení a vesnice. Lidova-architektura.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 49 Hrad Kokořín. Hrad-kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 50 Kokořín. Hrady.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 5852 původně gotický hrad prošel řadou stavebních úprav, jejichţ důsledkem je, ţe lze dnes na hradu pozorovat téměř všechny stavební styly od pozdně románského aţ po renesanční. Hrad byl zaloţen na místě původního dřevěného a později kamenného hradiště z 9. století, které vévoda Pšovanů Slavibor zaloţil pro svého syna Houseka. Odtud pochází název hradu. Veřejnosti byl hrad zpřístupněn aţ v roce Bezděz jedná se o další výraznou dominantu okolní krajiny spojenou především se jménem romantického básníka Karla Hynka Máchy. Jedná se o královský gotický hrad zaloţený roku 1260 Přemyslem Otakarem II. Po husitských válkách byl vyuţíván jako klášter a od konce 18. století se postupně měnil na zříceninu. V posledních letech dochází k jeho celkové rekonstrukci. 52 Zámek Vidim nalézá se v obci Horní Vidim, barokní zámek s anglickým parkem se sochami antických bohů a mnoţstvím vzácných dřevin. Dnes je v něm domov důchodců. Zámek Lobeč nachází se ve stejnojmenné obci, je to budova barokního stylu z roku Vzhledem připomíná honosnější hospodářský statek Zříceniny Kokořínska Harasov malá zřícenina hradu nad rybníkem, 8 km od Mšena a cca 3 km na jih od Kokořína. Helfenburk romantická zřícenina středověkého hradu stojící na pískovcovém podkladu. Je také znám pod jménem Hrádek. Hřídelík zřícenina se nachází na okraji obce Blíţevedly. Chudý Hrádek tato gotická zřícenina se rozprostírá nad Dolským Mlýnem nedaleko obce Dubá. Jestřebí jedná se o dříve mohutný skalní hrad, ze kterého se dnes zachovala asi 1⁄4 původní velikosti. Leţí v obci Jestřebí nedaleko České Lípy. Jiljov jsou to zbytky trţiště z poloviny 14. století, dále zachovalé zbytky základů středověkých staveb, jde ovšem pouze o domněnku. Historický původ ruin nebyl spolehlivě prokázán. Kostelíček zbytky malé skalní tvrze se skalní světničkou. 51 Historie hradu Houska. Hradhouska.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 52 Hrad Bezděz. Hrad-bezdez.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 5953 Nedamy pozůstatky skalního hradu cca 1 km od hradu Kokořín Pustý zámek další pozůstatek skalního hradu, který kdysi střeţil obchodní stezku vedoucí pod ním. Nedaleko něj se nacházejí pískovce se zárodečnými formami pokliček. Ronov vrch čedičového původu, na jeho vrcholu se nachází zřícenina hradu z roku 1400, tento hrádek byl v roce 1608 prohlášen jako pustý. Slavín nedokončený neorománský zámeček s maurskými prvky. Leţí na vrchu Kostelec nad obcí Tupadly. Měl slouţit k umístění 24 soch významných osobností českých dějin, dokončeny byly pouze 4 z nich. Staráky nepatrné zbytky skalního hrádku, je moţné, ţe stál na místě jakéhosi pravěkého objektu, k této domněnce vede fakt, ţe zde byly nalezeny keramické střepy z pozdní doby bronzové. Týn tvrz tvrz z počátku 15. století. Dnes nově zrekonstruovaná. Vřísek Vítkovec zřícenina hradu ze 14. století. Slouţil jako lovecký zámeček. Stojí uvnitř obory s mohutnými památnými duby. V současné době tato památka chátrá. Zkamenělý zámek jedná se o zřícenou jeskyni, podle některých pramenů můţe jít o zbytky hradu. Mimo výše jmenované


text: hradní zříceniny se zde nachází také několik dnes jiţ opuštěných skalních mlýnů, z nichţ nejznámější jsou tyto Štampach, Mlčeň a Harasov Další zajímavá místa Rozhledna na Vrátenské hoře jedná se o ţeleznou rozhlednu stojící na Vrátenské hoře s nadmořskou výškou 508 m. Výška rozhledny je 42 m a otevřená byla v roce Nabízí panoramatický výhled do krajiny a lze z ní vidět také hrad Bezděz. 54,55 Vyhlídka u Romanova tato vyhlídka nabízí výhled na Vrátenskou horu a Housecké hřebeny, nedaleko této vyhlídky se nachází skalní bludiště. Kokořínsko nabízí mnoho kulturně historických atraktivit. Jedná se zejména o zříceniny, které jsou v současné době v ţalostném stavu a pokud nedojde ke snahám o 53 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 54 Vrátenská hora u Mšena. Rozhlednyunas.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 55 Další mlýny na území Kokořínska skalní mlýn v obci Tuboţ, Palác, Hlučovský mlýn, Podhradský mlýn, Starý a Nový mlýn u Harasovské tůňě, mlýn Krouţek, Lhotecký mlýn, Hleďsebský, Vrutický, dolní a horní Skuhrovský mlýn, Rousický, Městský, Podolský, Pětikolský mlýn, mlýn na Záduší, Malodvorský a Čertovský. (Zdroj: ŠULC, F.: Putování s říčkou Pšovkou Kokořínskem. Doksy, 2006.) 6054 jejich zrenovování nebo údrţbu, časem zcela zaniknou a další generace nebudou mít moţnost se s nimi seznámit Analýza návštěvnosti dvou nejvýznamnějších hradů na Kokořínsku Dvěma nejvýznamnějšími historickými objekty leţícími v CHKO Kokořínsko jsou hrady Kokořín a Houska. Tyto dvě stavby jsou pro většinu turistů hlavním motivátorem jejich návštěvy CHKO Kokořínsko. Z hlediska místního významu pro cestovní ruch hrají výraznou roli pro region Kokořínsko, ovšem při srovnání s ostatními podobnými objekty v České republice je jejich význam pro cestovní ruch spíše zanedbatelný. Pro demonstraci jejich významu pro CR jsem se rozhodla srovnat jejich návštěvnost s návštěvností významných kulturně historických památek nacházejících se v ČR. Pro srovnání jsem zvolila následující objekty hrad Křivoklát (je přímým konkurentem hradu Kokořín z hlediska architektonického, lokalizačního, historického), zámek Hluboká nad Vltavou (dominantní historická památka Jiţních Čech) a zámek a hrad Český Krumlov (po Praţském hradu druhá nejnavštěvovanější památka v České republice). Komparace těchto památek je uvedena v tabulce níţe. Tabulka 4 - Porovnání návštěvnosti hradů Kokořín a Houska s vybranými významnými hrady v ČR v letech Název objektu Kokořín Houska Křivoklát Hluboká nad Vltavou Český Krumlov Zdroj: 6155 Z této tabulky lze jasně vidět, ţe oproti srovnatelnému Křivoklátu hrad Kokořín dosahuje většinou poloviční návštěvnosti. Navíc jeho návštěvnost vykazuje postupně dlouhodobou klesající tendenci. Návštěvnost hradu Houska naopak s mírnými výkyvy lehce vzrůstá. Oproti Českému Krumlovu je návštěvnost Kokořína cca 7x niţší. Jako další jsem porovnala provozní dobu a výši vstupného vybraných památek. Výsledky lze vidět v Tabulce 5. Tabulka 5 - Porovnání návštěvní doby a výše vstupného vybraných památek Objekt Návštěvní doba (měsíc+provozní doba) Výše vstupného na hlavní okruh s průvodcem (plné/zvýhodněné) Kokořín Houska Křivoklát 11,12,1,2,3 zavřeno 4,10 víkendy 9 16 hod 5,6,7,8, hod 4, 2 víkendy: hod 4,5,6,7,8,9: hod 3,4,5,6,7,8,9: hod 11,12: víkendový provoz 80,-/50,-Kč 70,-/50,- Kč 190,-/130,-Kč Hluboká nad Vltavou Celoroční provoz hod 150,-/80,-Kč Český Krumlov Celoroční provoz 150,-/80,-Kč Pozn. měsíce jsou vyjádřené číslovkou dle vzoru 4


text: = duben, 11 = listopad atd. Výše vstupného zahrnuje hlavní prohlídkovou trasu daného objektu. Zdroj: vlastní zpracování dle Nipos.cz Z tabulky vyplývá, ţe cena vstupného na hradech Kokořín a Houska je poměrně přijatelná a takřka poloviční oproti cenám ostatních památek. Nutno však poznamenat, ţe Kokořín ani Houska nenabízí svým návštěvníkům tolik k vidění, jako například Hluboká nad Vltavou nebo Český Krumlov. Nevýhodou hradů Kokořín a Houska je 6256 jejich sezonní provoz, hrady fungují pro veřejnost pouze v letní sezoně, coţ je cca 6 měsíců v roce. 1.6 Kulturně společenské předpoklady Typickým projevem lidové architektury na Kokořínsku jsou roubené patrové stavby. Charakteristickou stavbou je zde dřevěný dům s trojdílnou dispozicí, na který plynule navazuje hospodářská část se stájemi případně chlévy. Typické stavení je postaveno na pískovcové podezdívce. Z otesaných smrkových trámů je pak postavená světnice, síň a komora. Většina domků má ve svém štítu typické podélné nebo kulovité větrací díry. Dále se zde začaly stavět stavby zděných domů se štukovou výzdobou fasád. Nejcennější stavby pochází z období 18. a 19. století. Celkový charakter a atmosféra vesnic je doplňována drobnými sakrálními stavbami (kříţky, kapličky) a vzrostlými památnými stromy. V celé oblasti je několik obcí, které získaly statut vesnické památkové rezervace nebo vesnické památkové zóny. Patří mezi ně tyto obce Dobřeň, Olešno, Nosálov, Střezijovice, Jestřebice, Vidim a Sitné. 56 Dalším specifikem oblasti jsou rozličné skalní stavby, které slouţily k sakrálním, ale také obytným účelům. Tyto stavby byly vyhloubeny do pískovcových masivů a často doplněny dřevěnou přístavbou. Nejvíce staveb tohoto typy je k vidění v okolí obcí Dobřeň, Jestřebice, Vidim a Lhotka u Mělníka. 57 Tento typ osídlení postupně bohuţel ztrácí svou základní sídelní funkci. Obyvatelé se stěhují do měst a původní domy, chaty a chalupy chátrají nebo jsou vyuţívány jako rekreační objekty. Na Kokořínsku lze nalézt také několik zajímavých muzeí a galerií. Obec Liběchov nabízí sbírky asijských kultur, okresní město Mělník disponuje expozicí historických kočárků a vinařství ve svém Regionálním muzeu. Dalším místem v Mělníce, kam lze jít za kulturou je Masarykův kulturní dům, který nabízí pestrý program po celý rok. Nachází se zde také jedna z největších kostnic v Česku, která je umístěna pod kostelem sv. Petra a Pavla. Expozici ze ţivota místních obyvatel pak lze obdivovat ve Mšeně. Přímo v obci Kokořín je nově otevřena galerie Truhlárna s rozličnými akcemi po celý 56 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Obec Dobřeň v CHKO Kokořínsko. Lidova-architektura.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 6357 rok. Dále obec Kokořín pořádá tradiční staročeský jarmark přímo na hradě. Z kulturně společenských akcí je nejvýznamnější kaţdoroční Mělnické vinobraní. Divadla lze navštívit ve městě Mšeno a Mělník. Mšeno se pyšní ochotnickým divadlem, které zde působí jiţ od roku Mělník nabízí návštěvu divadla Novanta nebo divadla, které sídlí v Masarykově kulturním domě. Pro potřeby cestovního ruchu můţe také poslouţit Městská knihovna nebo Kino Sokol v Mělníku. Městskou knihovnu a Městské muzeum nabízí také město Mšeno. 58 Kokořínsko je spjato s několika významnými osobnostmi české historie. Nejznámějším je Karel Hynek Mácha, který měl zvláště v oblibě hrad Bezděz. Celému kraji


text: se také někdy přezdívá Máchův kraj. Další osobností spjatou konkrétně s obcí Lobeč je spisovatel Eduard Štorch. V této malé obci na rozhraní okresů Česká Lípa, Mladá Boleslav a Mělník je také jeho muzeum, které návštěvníkům nabízí spisovatelova díla a výstavu z doby kamenné. Mytickou postavou je loupeţivý rytíř Petrovský s jeho loupeţníky, který údajně ţil na hradě Kokořín v 17. století. Na pískovcových masivech zase zanechal svou stopu sochař Václav Levý. 59 Tato kapitola poskytuje pohled na udrţitelnost z hlediska sociální pilíře. Místní obyvatelé mají moţnost kulturního vyţití především ve městě Mělník nebo v Mšeně. V ostatních obcích se nachází několik menších lokálních galerií a muzeí, které mají význam spíše turistický. Doprava za kulturou je v oblasti Kokořínska vcelku dobře vyřešená, hlavně díky existenci dopravní společnosti SOK s.r.o. 1.7 Materiálně technická základna Ubytovací sluţby Ubytování na Kokořínsku je moţné v celé řadě objektů. K dispozici jsou zde hotely, penziony, autokempy, kempy a ubytovny různé kvality. Je zde také moţnost ubytování v pronajatých chatách nebo srubech. Souhrnně se jedná především o individuální ubytovací zařízení s menší lůţkovou kapacitou. Úroveň ubytování v jednotlivých objektech se často velice liší. 58 Akce na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: 59 Hrad Kokořín. Hradkokorin.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 6458 Hotely Hotel Kokořín 17 pokojů, cena se pohybuje okolo 750,-Kč za lůţko, není kategorizován, nabízí i další doplňkové sluţby jako wellness, konferenční prostory Residence Liběchov jedná se o čtyř hvězdový hotel, s kapacitou 12 pokojů, cena za osobu okolo 1500,-Kč za noc, hotel nabízí wellness a konferenční sluţby. Z dalších hotelů například Hotel Olympionik, hotel Paganini, hotel Jaro, hotel Ludmila, hotel Alabama, hotel Berg, Chateau Liblice, hotel Grand, hotel Port Doksy, Amber hotel Vavřinec, hotel Bellevue, hotel Koruna, Sporthotel Patriot, hotel Sport, hotel Racek, hotel Terek, hotel Bezděz Staré Splavy, hotel Na Pláţi. 60 Penziony jedná se většinou o rodinné penziony s příjemnou domácí atmosférou nabízející malou ubytovací kapacitu. Mezi nejznámější patří tyto zařízení Penzion Roubenka, Penzion a restaurace Černý Mlýn (nabízí ubytování v sedmi pokojích, cena za lůţku cca 300,-Kč), Penzion V Ráji, Penzion V Údolí, Penzion Malba, Penzion Milča, Penzion Ráj, Rodinná usedlos Selský Dvůr, Penzion Dubová Hora, Penzion U Červených vrat, Penzion U Přemysla, penzion Skalka, penzion Zuzana, pension RUT Formanovi. 61 Další typy ubytování - Apartmány Vidim, Motel Svatý Kryštof, penzion Oáza, Apartmán U Zámku, Vila Terezie, turistická ubytovna TJ Sokol Mšeno, rekreační komplex Blatce, Autocamp Kokořín, Camp Zahrada, Autokemp Ubytovna SK Mšeno, Autokemp Nedamov, Tábořiště U Splávku Stravovací sluţby Tak jako ubytovací sluţby jsou v oblasti Kokořínska na různých místech v různé kvalitě a úrovni, stejná definice platí pro poskytování stravovacích sluţeb. Téměř kaţdá obec na Kokořínsku disponuje nějakým menším restauračním zařízením. Jedná se především o vesnické hostince a hospody. Některé nabízí vynikající domácí kuchyň v prvotřídní kvalitě, v dalších zařízeních bohuţel úroveň a kvalita značně pokulhává. V létě je poptávka po stravovacích sluţbách místními podnikateli uspokojena, problém nastává 60 NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN Kokořínsko. Booking.com [online] [cit ]. Dostupné z: 62 Kokořínsko. Kokorinsko.net [online]


text: [cit ]. Dostupné z: 6559 v zimních měsících, kdy majitelé podniků nejsou schopni svůj hostinec provozovat z důvodu nízké návštěvnosti Dopravní dostupnost Nejsnadnější způsob dosaţení Kokořínska je osobní automobilová doprava. Oblastí neprochází ţádná dálnice ani rychlostní komunikace. Hlavním tahem z Prahy na Mělník, Dubou a Českou Lípu je silnice I/9. Přes východní okraj Kokořínska vede silnice II/273 směr Mělník Mšeno Doksy, kde z ní v Mšeně odbočuje silnice II/259 na obec Dubá. Dále je zde tah II/260 od Ústí nad Labem (přes Úštek, Tuhaň), odkud pak silnice II/270 pokračuje na Doksy. Dalším tahem je II/269 vedoucí na Litoměřice a Lovosice. Nejsou zde vyjmenovány silnice III. třídy, protoţe nemají pro vyuţívání oblasti v souvislosti s cestovním ruchem větší význam. 63 Autobusová doprava funguje dostatečně na trase silnice č. 9 (obsluhuje obce Liběchov, Ţelízy, Tupadly, Medonosy, Dubá). Dobré spojení s Mělníkem a Mladou Boleslaví má Mšeno. Místní linky většiny obcí na Kokořínsku operují ve všední dny. Hlavním dopravcem na Kokořínsku je firma SOK, kterou vlastní svazek místních obcí. K přepravě pouţívá minibusové linky, kterým dali místní lidé přezdívku kokobusy. Dalšími autobusovými přepravními firmami v této oblasti jsou ČSAD, Ivan Marinov NERABUS, Jaroslav Štěpánek Praha, Jiří Sůra Benešov nad Ploučnicí. 64 Přestoţe má ČR téměř nejhustší ţelezniční síť na světě, centrální částí CHKO Kokořínsko ţádné tratě nevedou. Jiţním cípem oblasti vede trať 076 z Mělníka do Mladé Boleslavi (výstupní stanice Lhotka u Mělníka, Nebuţely, Mšeno) a dále trať 072 z Lysé nad Labem do Ústí nad Labem přes obce Liběchov a Štětí. Severní částí oblasti vede trať 087 z České Lípy do Lovosic (výstupní stanice pro destinaci CHKO Kokořínsko jsou Blíţevedly, Kravaře v Čechách a Stvolínky). 65 Z pohledu udrţitelnosti je tato kapitola věnována pilíři ekonomickému. Sluţby spojené s cestovním ruchem zde nabízejí především mikropodniky a malé podniky. Celkový 63 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 64 Kokořín a Kokořínsko. Kokorin.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 65 Chráněná krajinná oblast Kokořínsko. [online] [cit ]. Dostupné z: /Chr%C3%A1n%C4%9Bn%C3%A1_krajinn%C3%A1_oblast_Koko%C5%99%C3%ADnsko#Dopravn. C3.AD_obslu.C5.BEnost 6660 počet lůţek je těţké přesně definovat. Důvodem tohoto problému je především to, ţe oblast nabízí většinu lůţek v tzv. ubytování v soukromí, kdy poskytovatelé tohoto typu ubytování nemusí být registrováni u ČSÚ. Výhodou tohoto převaţujícího typu podnikání je velká participace místních obyvatel. Cestovní ruch zde není tak rozvinutý a významný, aby se velkým národním nebo mezinárodním řetězcům vyplatilo zde vstoupit na trh. Tudíţ je celá oblast ponechána místním, kteří se mohou ekonomicky zapojit. 1.8 Turistická infrastruktura Do turistické infrastruktury se řadí veškerá zařízení, která pomohou turistovi nebo návštěvníkovi destinace smysluplně a pro něj uţitečně vyuţít jeho čas strávený v destinaci. Můţe se jednat o sportovní vyţití ve formě cyklostezek, turistických cest, koupališť, wellness zařízení, sportovišť, turistických informačních center nebo například sítí městských knihoven. Koupaliště lze navštívit v obci Lhotka, Nedamov, Malém Újezdu, Úštěku nebo vyuţít ke koupání rybník Harasov. Město Mšeno nabízí historické koupaliště a městské lázně. Samozřejmě se zde dále nachází slavné Máchovo jezero. V oblasti se nachází mnoho fotbalových hřišť, několik tenisových a volejbalových kurtů. Dostatečné sportovní vyţití pak


text: nabízí město Mělník, kde se nachází plavecký krytý bazén, hřiště pro většinu míčových sportů, minigolf, kynologické cvičiště a dokonce i sportovní letiště. Z hlediska zimních sportů nenabízí oblast Kokořínska téměř ţádné zázemí. Není zde ţádná sjezdová trať a běţkařskou turistiku negativně ovlivňují proměnlivé sněhové podmínky. Sněhová pokrývka zde zpravidla nebývá vysoká a příliš dlouho nevydrţí Turistická informační centra (TIC) Na území CHKO Kokořínsko se nachází několik míst, kde mohou turisté nebo jiní návštěvníci získat důleţité informace o regionu. Nejvýznamnější jsou dvě větší informační centra v Mělníce a ve Mšeně. Tato dvě centra vedou statistiky návštěvnosti. Přehled návštěvnosti těchto dvou informačních center je k vidění v tabulce níţe: 66 Analýza rozvoje cestovního ruchu na území MAS Vyhlídky Dostupné z: a%20cestovniho%20ruchu.pdf 6761 Tabulka 6 - Návštěvnost a provozní doba nejvýznamnějších informačních center na Kokořínsku Infocentrum Celková návštěvnost za 5 let Provozní doba TIC Mělník Celoročně 9 17 hod TIC Mšeno Duben říjen 9 17 hod Zdroj: Vlastní zpracování dle: k.pdf a Z tabulky návštěvnosti lze vyvodit, ţe návštěvnost informačního centra v Mělníce má lehce klesající tendenci, rok 2013 není ještě uzavřený, statistika návštěvnosti je zde vedena pouze do konce srpna Přesto nelze ze zkušenosti z minulých let očekávat, ţe by byla návštěvnost dramaticky vyšší oproti roku Mnohonásobně vyšší návštěvnost TIC v Mělníce oproti TIC ve Mšeně můţe být způsobena především provozní dobou infocentra. Zatímco TIC Mělník operuje po celý rok a statistiku vede za všech 12 měsíců, informační centrum ve Mšeně má otevřeno pro veřejnost pouze v období od dubna do října, tudíţ počítá návštěvnost pouze za 7 měsíců v roce. Nejvyšší návštěvnosti dosahují obě informační centra v období letních prázdnin tj. měsíce červenec a srpen. Nejedná se o trend jednoho nebo dvou let, ale stejná situace se opakuje po všech pět let, za kdy mají tato centra vedenou statistiku. Pro demonstraci tohoto vývojového trendu návštěvnosti viz Příloha 6 Demonstrace návštěvnosti TIC na Kokořínsku. Obě dvě výše jmenovaná informační centra jsou členy Asociace turistických informačních center ČR (ATIC ČR) a úzce spolupracují se společností Zlatý pruh Polabí o.p.s Zlatý pruh Polabí o.p.s. - jedná se o obecně prospěšnou společnost, která se zabývá podporou cestovního ruchu ve Středočeském kraji. Byla zaloţena v roce 2005 podnikateli v CR. Spolupracuje s agenturou Czechtourism a Krajským úřadem Středočeského kraje. Jejím hlavním posláním je marketingová podpora celého Polabí a vytváření nových turistických produktů v této oblasti. Zdroj: Zlatý 6862 Další místo, které se úzce specializuje na podávání informací o Kokořínsku, je ve městě Dubá. Toto informační centrum zde spadá pod městský úřad a jeho výhodou je celoroční provoz, právě z toho důvodu, ţe je součástí městského úřadu. Bohuţel nevede ţádnou statistiku návštěvnosti. Pokud skutečně dojde k rozšíření CHKO Kokořínsko o oblast tzv. Máchova kraje, bude zde dalším významným turistickým informačním centrem TIC Doksy, které roce 2009 vykázalo návštěvnost osob, v roce 2010 celkem osob a v roce 2011 celkem osob. 68 Informace mohou turistům poskytovat také veřejná internetová místa, která se nachází v obcích Lhotka, Řepín, Střemy, Hostín, Nebuţely, Chorušice a Kadlín. Informace o Kokořínsku lze také


text: dostat v ostatních informačních centrech, která se nacházejí po celém regionu Českolipsko. Tato informační centra se nacházejí například v těchto městech: Nový Bor, Staré Splavy, Český Dub, Hamr na Jezeře a Mimoň. 69 Informačních center je v oblasti dostatek. Jejich nevýhodou je jejich nekomplexnost a malá vzájemná spolupráce. Přínosná by mohla být spolupráce v oblasti návštěvnosti, kdy by všechna centra zavedla jednotnou statistiku, ze které by se mohly vytvořit nějaké závěry, které by pomohly např. lépe řídit CR v oblasti. Informační centra by se také mohla zaměřit na vyuţívání tzv. zbytkových dat mobilních operátorů, která by poskytla kompletní přehled návštěvnosti Kokořínska Pěší turistika Propagátorem pěší turistiky na Kokořínsku je osobnost mšenského učitele Josefa Bedřicha Cinibulka ( ). Napsal několik turistických průvodců a na jeho počest byla pojmenována a vyznačena nejslavnější 9 km dlouhá turistická pěší stezka spojující nejzajímavější místa Kokořínska. 70 Celkově se zde nachází velké mnoţství kvalitně značených turistických tras, které jsou charakteristické svou variabilitou, přírodními krásami, skalními útvary nebo povodím jednotlivých říček a potoků. Síť stezek zde spravuje organizace Klub českých turistů pruh Polabí. Polabi.com [online] [cit ]. Dostupné z: 68 Celkový počet návštěvníků infocentra Doksy podle země původu, aplikace Excel, Dostupné z: 69 Analýza rozvoje cestovního ruchu na území MAS Vyhlídky Dostupné z: a%20cestovniho%20ruchu.pdf 70 UZEL, Karel. Vývoj turistiky a značení na Kokořínsku. Kokorin.info [online] [cit ]. Dostupné z: 6963 (KČT). V Příloze 4 Seznam stezek pro pěší turistiku je k nahlédnutí seznam značených turistických stezek. Níţe uvedené turistické stezky patří mezi nejoblíbenější: Z Mšena na hrad Kokořín přes Pokličky (9km), z Mšena na hrad Kokořín (zastávka v hostinci Krásná Vyhlídka 4,5km), Kokořín jeskyně Nedamy (1,5km), Kokořín Klemperka (4,5km) a nejznámější, jiţ zmiňovaná 9ti kilometrová Cinibulkova stezka. 71 Na pěší turistiku v chráněné krajinné oblasti je nutné pohlédnout ze dvou úhlů pohledu. Na jednu stranu se jedná o poměrně šetrnou formu rekreace, kdy nedochází k úniku škodlivých emisí, masivnímu poškozování terénního krytu nebo ničení oblasti přebujelou turistickou infrastrukturou. Na druhou stranu na mnoha místech CHKO Kokořínsko dochází k přesycení území stezkami pro pěší turistiku. Nejzávaţnější situace je v oblasti Mšenska, kterým prochází nejhustší síť stezek a pěšin. Dochází zde k výskytu nadměrných sešlapů, začínající eroze plošného i kaňonovitého charakteru a devastace rostlinného krytu. Podél stezek chybí odpočinková místa pro návštěvníky a informační síť. Problémem jsou také odpadky, které turisté a návštěvníci produkují Cykloturistika Jízda na kole je v CHKO Kokořínsko omezena pouze na značené trasy a lesní cesty, neboť se jedná o chráněnou oblast. Přesto je zde velice hustá síť cyklostezek, která je navíc kvalitně vyznačená. Jsou zde zcela nenáročné cyklotrasy v délce do 4 km, ale jsou zde také skutečně náročné cyklotrasy s délkou desítek km. Podrobný přehled cyklotras a cyklostezek je k nahlédnutí v Příloze 6 Seznam cyklostezek. V oblasti je zákaz pořádání soutěţí na jízdních kolech Ostatní turistická infrastruktura Z dalších moţností trávení volného času na Kokořínsku mohou návštěvníci vyuţít nabídky několika farem, které nabízí jízdu na koních. Jsou to především dvě větší farmy Chov koní Osinalice nebo farma Laka v Ráji u Mšena.


text: Hipoturistiku v oblasti dále provozují Marek Zelenka, Pavel Studnička, Iva Nováková a Soňa Rudolfová. Kromě jízdy na koních je na těchto statcích také moţnost ubytování. 73 Další typickou činností je horolezectví. Podle průvodců je zde okolo pětiset horolezeckých cest s různou náročností. Mezi vhodné skály patří například Skály u 71 Kokořín. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 72 Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období NOVOTNÁ, D.: Kokořínsko. Praha: Olympia a.s., ISBN64 Brusného, Skály u Harasova, Skály u Hlučova, Skály u Kokořína a Hradska, Skály u Lhotky a Štampachu, Skály u Vojtěchova, Skály v Kokočině a Vrbodole nebo Skály v Močidlech. Přísný zákaz lezení platí pro skalní útvary Pokličky, Špičák u Střezivojic a Kamenný vrch. 74 Vyuţívání turistické infrastruktury v oblasti je velmi úzce spojené s environmentální neboli ekologickou udrţitelností. K rozporům dochází především v oblasti Mšenských pokliček, kdy nadměrný pohyb turistů způsobuje v krajině určité škody, jak bylo zmíněno výše. Cykloturistika v oblasti nezpůsobuje v podstatě ţádné problémy, protoţe většina tras vede po zpevněných površích. Hipoturistika v oblasti také nezpůsobuje ţádné negativní jevy, protoţe zde není nijak významně rozvinutá. 2 CHRÁNĚNÁ KRAJINNÁ OBLAST KOKOŘÍNSKO O zaloţení CHKO Kokořínsko se lze dočíst na internetových stránkách Agentury ochrany přírody a krajiny České republiky: Chráněná krajinná oblast Kokořínsko byla zřízena dne výnosem Ministerstva kultury České socialistické republiky ze dne 19. března 1976, č.j. 6070/76, o zřízení chráněné krajinné oblasti "Kokořínsko". 75 Tento výše uvedený výnos je uveřejněn ve Věstníku Ministerstva školství a Ministerstva kultury ČSR č. 4, ročník XXXII. ze dne Existence CHKO Kokořínsko je potvrzena uvedením v příloze k zákonu č.114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, v platném znění. Zřizovací výnos CHKO Kokořínsko i zákon č.114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Důvodem vzniku a vyhlášení této chráněné krajinné oblasti je důsledná ochrana veškerých hodnot krajiny, jejich typických znaků, přírodních zdrojů a vytváření příznivého ţivotního prostředí. Jedná se geomorfologické uspořádání povrchu, péče o vodní toky a plochy, klima, rostlinstvo a ţivočišstvo, rozhodnutí o vyuţití lesního a zemědělského půdního fondu, rozhodování o pořádání hromadných akcí, nakládání s vodami, odpady, o terénních úpravách a také rozhodování o nové výstavbě, provádění stavebních úprav stávajících objektů nebo urbanistickém rozloţení. 74 Kokořín aneb romantická rekonstrukce historie. Kokorin-kokorinsko.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 75 Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky [cit ]. Dostupné z: 7165 V současné době je aktuální jednání o rozšíření CHKO Kokořínsko z její současné rozlohy 272 km 2 na zhruba 420 km 2. K současnému území by byla připojena jihozápadní část Českolipska (krajina Jestřebska, část bývalého vojenského újezdu Ralsko, část niv řeky Ploučnice, Podbezdězí, Polomené hory a oblast Doks). Nový název celé CHKO by zněl CHKO Kokořínsko Máchův kraj. Původní jiţní kokořínská část zaujímá rozlohu ha a nová navrhovaná část by se rozprostírala na ploše ha. Návrh je v jednání od listopadu 2009, účastníky jednání je Správa CHKO Kokořínsko, Ministerstvo ŢP a obce. Proti záměru rozšíření CHKO vystoupila řada obcí, jejich hlavními argumenty byly následující body omezení a komplikace rozvoje území, rekreační provoz na Máchově jezeře, zvýšení byrokratické zátěţe


text: pro místní obyvatele při stavebních úpravách domů. Většina těchto problematických jednání nakonec skončilo kompromisem, například přeřazením určitých oblastí do niţších pásem ochrany přírody. Podle původních plánů mělo dojít k vyhlášení a přejmenování do poloviny roku 2013, coţ se prozatím nestalo Správa CHKO Kokořínsko Tato správa je součástí státní rozpočtové organizace Agentura ochrany přírody a krajiny ČR (AOPK ČR). Tato organizace je jednou z organizačních sloţek státu a vznikla zřizovací listinou vydanou rozhodnutím ministra ţivotního prostředí č. 7/95, o zřízení rozpočtové organizace Agentura ochrany přírody a krajiny. Správa CHKO Kokořínsko byla dříve součástí rozpočtové organizace Správa ochrany přírody (SOP), která byla taktéţ organizační sloţkou státu od 1. března Tato organizace však zanikla. V tento den byla Správa CHKO Kokořínsko začleněna pod Agenturu ochrany přírody a krajiny ČR. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR sídlí v ulici Nuselská 39, Praha 4, Správa CHKO Kokořínsko sídlí na adrese Česká 149, Mělník. Hlavní činnosti Správy CHKO Kokořínsko jsou následující výkon státní správy v oblasti ochrany přírody a krajiny v souladu se zákonem č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, praktická péče o přírodní prostředí, odborná, vědecká, studijní, 76 CHKO Kokořínsko o krok blíţe rozšíření: končí meziresortní připomínkové řízení. Ekolist.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7266 metodická, výchovná, dokumentační a informační činnost. V současné době má Správa CHKO 14 zaměstnanců. 77 Správa CHKO Kokořínsko má na starost péči o velkoplošné zvláště chráněné území (VZCHÚ) coţ je v tomto případě CHKO Kokořínsko, maloplošná zvláště chráněná území (MZCHÚ) přírodní rezervace a památky, o památné stromy a lokality, které jsou součástí tzv. NATURY Zonace chráněné krajinné oblasti Kokořínsko Celá oblast je rozdělena na 4 zóny ochrany přírody. V kaţdém pásmu je jiný stupeň ochrany. I. Zóna toto území poţívá nejpřísnějšího stupně ochrany, jedná se o území s přírodními fenomény, jejichţ existence je závislá buď na přirozeném vývoji nebo specifickém zásahu člověka, bez něhoţ by toto přírodní specifikum zaniklo. Tato zóna má rozlohu 2 568,85 ha. II. Zóna toto území má za úkol absorbovat rušivé vlivy okolí na území zóny I., dále poskytuje jakousi náhradní plochu k případnému obnovení prvků ze zóny I. Rozloha je 3 612, 85 ha. III. Zóna tato část území opět slouţí jako nárazníkové pásmo, v níţ je reţim ochrany méně přísný. Celková plocha této zóny je ,33 ha. IV. Zóna tato zóna obsahuje zastavěná území nebo plochy zemědělské půdy. Rozloha je 1 214,40 ha. Činnosti a aktivity, které je moţné provozovat v jednotlivých ochranných zónách, jsou vymezeny v zákoně č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. Na přehled těchto aktivit lze nahlédnout do Přílohy 7 Aktivity v jednotlivých zónách CHKO v závěru této práce Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky [cit ]. Dostupné z: 78 NATURA 2000 mezinárodní soustava chráněných území přírody, organizace spadající pod Evropskou unii. 79 Zonace CHKO Kokořínsko. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7367 2.1.2 Speciálně chráněná území v rámci CHKO Kokořínsko Jak bylo řečeno výše, Správa CHKO Kokořínsko má za úkol pečovat o VZCHÚ, MZCHÚ a lokality evropského významu tzv. NATURA V Příloze 8 Speciálně chráněná


text: území v CHKO Kokořínsko - je k nahlédnutí popis jednotlivých území. Přítomnost CHKO na Kokořínsku je faktor, který výrazně ovlivňuje rozvoj celé oblasti. Z pohledu podnikatelského (nebo také ekonomického) je to faktor spíše negativní, protoţe není moţné příliš expanzivně rozvíjet nějakou činnost. Podnikatelé budou vţdy nějakým způsobem kontrolováni a omezováni především Správou CHKO Kokořínsko, případně nařízeními z MŢP. Pro místní obyvatele přítomnost CHKO můţe také představovat určité negativní dopady, především v oblasti nové výstavby nebo přestavby jejich obydlí, které jsou spojeny s řadou omezení a zdlouhavou administrativou. Ekologická podstata udrţitelnosti je zde plně zachována, neboť oblast se statusem CHKO je plně chráněna a tím v podstatě zakonzervována a udrţena pro budoucí generace Dokumenty Nejdůleţitějším odborným dokumentem, kterým se Správa CHKO řídí při péči o celou chráněnou krajinnou oblast, je Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko, vydaný pro období let , s prodlouţenou platností do roku Tento dokument obsahuje základní principy a postupy navrhující adekvátní péči a zacházení s CHKO Kokořínsko. Autory tohoto dokumentu jsou: Luboš Beran, Kateřina Bímová, Marcela Čejková, Boţena Nová, Ladislav Pořízek, Miroslav Řezáč, Eva Šestáková a Miloslav Šnajdr. V srpnu 2013 došlo ke schválení nových plánů péče pro období Tyto se ovšem týkají pouze vybraných přírodních památek. Tento dokument je rozdělen na dvě části rozborovou a návrhovou. První část se podrobně zabývá charakteristikou CHKO Kokořínsko od přírodních, krajinářských aţ po architektonické a urbanistické reálie oblasti. Druhá návrhová část se pak věnuje stanovení základních koncepcí činnosti orgánů Správy CHKO Kokořínsko BERAN, L. a kolektiv. Plán péče o chráněnou krajinnou oblast Kokořínsko na období [online] [cit ]. Dostupné z: 7468 Správa CHKO Kokořínsko dále svou činnost řídí podle jednotlivých programů, které spadají pod Ministerstvo ţivotního prostředí. Jedná se o Krajinotvorné programy MŢP (Ministerstva ţivotního prostředí) a Agroenvironmentální programy. Krajinotvorné programy MŢP jsou dotační programy a obsahují další tři podprogramy - Podprogram pro naplňování opatření vyplývajících z plánů péče o zvláště chráněná území a jejich ochranná pásma a zajišťování opatření k podpoře předmětů ochrany ptačích oblastí a evropsky významných lokalit, Podprogram pro zlepšování dochovaného přírodního a krajinného prostředí, Podprogram pro zabezpečení péče o ohroţené a handicapované ţivočichy. Správa CHKO Kokořínsko se zabývá pouze prvním jmenovaným programem. Agroenvironmentální opatření jsou pak součástí Programu rozvoje venkova Sdruţení obcí Kokořínska Jedná se o dobrovolný svazek obcí leţících na Kokořínsku, převáţně v okresu Mělník se sídlem ve vesnici Řepín, zaloţený v roce Cílem tohoto sdruţení je celkový rozvoj mikroregionu, prosazování společných zájmů a celková spolupráce v ostatních oblastech mezi zainteresovanými obcemi. Jedná se o právnickou osobu, členy sdruţení mohou být pouze obce. Správu Sdruţení obcí Kokořínska vykonávají následující řídící orgány valná hromada, správní rada, dozorčí rada, předseda správní rady a manaţer. Základním dokumentem, kterým se tato organizace řídí, jsou její Stanovy. Sdruţení obcí Kokořínska má své webové stránky, které jsou neustále aktualizovány. Členy svazku jsou následující obce Hostín, Chorušice, Kadlín, Kanina, Kokořín, Lhotka, Liblice, Lobeč, Malý Újezd, Mělnické Vtelno, Mšeno, Nebuţely, Nosálov, Řepín, Stránka, Střemy, Velký Borek, Vysoká. Sdruţení obcí Kokořínska udrţuje partnerství na regionální úrovni s Občanským sdruţením Vyhlídky MAS a Konferenčním


text: centrem a zámkem Liblice. Úkolem Sdruţení obcí Kokořínska je pečovat a kooperovat v následujících oblastech školství, kultura, zdravotnictví, sociální péče, poţární ochrana, veřejný pořádek, ochrana ţivotního prostředí, cestovní ruch, péče o zvířata, komunální odpady, zásobování vodou, zabezpečování čistoty obcí, zlepšování infrastruktury a inţenýrských 81 Krajinotvorné programy. Kokorinsko.ochranaprirody.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7569 sítí, správa majetku obcí, domovního a bytového fondu, provozování kulturních a kulturně vzdělávacích zařízení a mnohá další. 82 Sdruţení obcí Kokořínska zajišťuje dopravní obsluţnost obcí svou dopravní společností s názvem Kokořínský SOK s.r.o. Dále byla z iniciativy sdruţení postavena rozhledna na Vrátenské hoře. V současné době čerpá Sdruţení obcí Kokořínsko dotaci z Evropského fondu ROP NUTS II Střední Čechy na projekt Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Celková výše alokované částky je ,-Kč Projekty Sdruţení obcí Kokořínsko Kokobusy Pro obyvatele obcí na Kokořínsku je nejvýraznějším uskutečněným projektem realizace a fungování autobusové dopravy. Tato doprava je zajištěna firmou SOK s.r.o., kterou zaloţilo právě Sdruţení obcí Kokořínska. Dopravní společnost Kokořínský SOK s.r.o. zajišťuje dopravu na 12ti linkách v obcích leţících mezi městy Mělník a Mšeno. Firma vlastní dohromady 6 minibusů s kapacitou 19 míst a jeden autobus s kapacitou 61 míst. Celkový dopravní systém je v plném rozsahu dotovaný Krajským úřadem Středočeského kraje. V roce 2010 tato firma získala certifikát řízení kvality výroby a sluţeb dle normy ISO Marketing cestovního ruchu Kokořínska Dalším právě běţícím projektem je projekt Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Jeho platnost je od a ukončení Ţadatelem a zadavatelem projektu je Svazek obcí Sdruţení obcí Kokořínsko. Jak bylo uvedeno výše, tento program je financován z fondů Evropské unie ROP NUTS II Střední Čechy. Účelem tohoto projektu je propojení marketingu Sdruţení obcí Kokořínska a jeho partnera Konferenčního centra zámku Liblice se zvýšením efektivity propagace a sníţení nákladů. V rámci projektu má být vyrobena řada informačních a propagačních materiálů, destinace má být propagována v médiích a dále je v plánu návštěva domácích i zahraničních výstav cestovního ruchu se v Liblicích v Konferenčním 82 Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinsko.info [online] [cit ]. Dostupné z: 83 Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Fondyeu.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 84 Sdruţení obcí Kokořínska. Kokorinskysok.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 7670 centru zámku Liblice konala konference financovaná z tohoto projektu. Konference nesla název Liblický summit. Úvodní část se věnovala základním charakteristikám Kokořínska, dále zde byla přednáška o marketingu a jeho vztahu k cestovnímu ruchu. Konferenci zakončila diskuse o moţnostech rozvíjení cestovního ruchu na Kokořínsku a Liblicku Vzájemná spolupráce Veškerou spolupráci v celé oblasti iniciuje především Správa CHKO Kokořínsko. Ta se spolu s TIC (Mšeno, Mělník, Dubá) radí o umístění a obsahu informačních tabulí, spolu s obcemi řeší dotační problematiku a podílí se na odborných přednáškách nebo exkurzích. Spolupráce s místními podnikateli probíhá většinou nárazově opět se jedná o poskytování poradenství v dotační politice, moţnosti rozvoje turismu, informování o záměrech CHKO. V současné době neprobíhá ţádný projekt spolupráce mezi Správou CHKO a Sdruţením obcí Kokořínsko. Dalšími moţnými partnery pro všeobecnou spolupráci by mohla být MAS Vyhlídky sídlící v Nebuţelých a LAG Podralsko se sídlem v Mimoni. Tato dvě sdruţení


text: spolu aktivně spolupracují, jejich prozatím poslední společnou akcí je projekt Z Kokořínska do Podralska. Jedná se o projekt mezinárodní spolupráce s účinností od roku Jeho cílem je realizovat projekty národní spolupráce a podporovat cestovní ruch, především pak pěší trasy, vinařské stezky a hipostezky. Hlavní myšlenkou je pomyslně smazat hranice krajů a rozvíjet společné aktivity a činnost nad úrovní krajů SWOT ANALÝZA Jako syntéza získaných poznatků je v této práci pouţita SWOT analýza. Jednotlivé oblasti této SWOT analýzy jsou hodnoceny ze dvou hledisek (významnost a pravděpodobnost) na bodové stupnici 1 5, přičemţ 1 znamená nejniţší význam a 5 má nejvyšší stupeň významnosti nebo pravděpodobnosti. Významnost vyjadřuje důleţitost daného faktoru pro hodnocenou oblast a pravděpodobnost hodnotí míru pravděpodobnosti, ţe daný faktor nastane. U silných a slabých stránek je hodnocena 85 Marketing cestovního ruchu Kokořínska. Risy.cz [online] [cit ]. Dostupné z: 86 Projekt národní spolupráce. Vyhlidky.eu [online] [cit ]. Dostupné z: 7771 pouze významnost, protoţe se jedná o faktory, které se jiţ v dané oblasti nachází nebo se projevují, proto nelze hodnotit pravděpodobnost tj., ţe k faktoru dojde. Silné stránky Skalní město s unikátními skalními útvary kokořínské pokličky Významnost 5 Dobrá lokalizace nedaleko hlavního města Prahy 5 Rekreační oblast pro hlavní město Praha 5 Hustá síť stezek pro pěší turistiku (26) 4 Kvalitní značení cyklostezek a stezek pro pěší turistiku 4 Kvalitní internetové stránky nejvýznamnějších turistických cílů (hrad Kokořín, hrad Houska, CHKO Kokořínsko) 3 Vedení statistik návštěvnosti TIC Mělník a TIC Mšeno 3 Hustá síť cyklostezek (11) 3 Niţší ceny ubytování v oblasti Kokořínska (cca 300, ,- Kč) Spojení oblasti s velkými jmény české literatury Karel Hynek Mácha, Eduard Štorch 3 3 Příznivé ceny vstupného hradů Kokořín a Houska 3 Kvalitní internetové stránky nejvýznamnějších turistických cílů (hrad Kokořín, hrad Houska, CHKO Kokořínsko) 2 Slabé stránky Významnost Omezení aktivit cestovního ruchu z důvodu lokalizace v CHKO 5 7872 Silná sezonnost neexistuje zde zimní sezona (hrady jsou zavřené, TIC v Mšenu není přes zimu v provozu, místní podnikatelé poskytovatelé sluţeb také neoperují) 5 Absence sluţeb při nepříznivém počasí 5 Niţší úroveň sluţeb (obecný problém většiny venkovských oblastí v ČR mimo hlavní město) 5 Nekvalifikované lidské zdroje 5 Chybí nabídka ucelených turistických produktů 5 Absence konkrétní marketingové strategie pro oblast Kokořínska 5 Neexistence statistik/přehledů návštěvnosti CHKO Kokořínsko 4 Absence kulturních akcí, eventů, doprovodných tematických akcí na hradě Kokořín, (jednoročně je zde pořádán jarmark a letos v srpnu zde byl uspořádán první ročník 4denního festivalu Noir Film Kokořín) 4 Nejednotnost informačních center pro oblast CHKO Kokořínsko 3 Nedostatek komplexních informací o oblasti 3 Jelikoţ chybí jednotná strategie, nedostatečná propagace Kokořínska 3 Nedostatečná otevírací doba TIC Mšeno (pouze duben říjen) 3 Dostupnost hradu pro zdravotně tělesně postiţené (bezbariérový přístup) 2 CHKO Kokořínsko nemá své informační centrum (turisté musí vyuţívat TIC v Mělníce, Mšenu nebo Dubé) Vysoká cena za parkování u hradu Kokořín a Houska, cca 50,-Kč, coţ je však všeobecný problém většiny památek 2 2 Chybí ţelezniční spojení 1 7973 Příležitosti Rozšíření spolupráce mezi jednotlivými subjekty působícími na Kokořínsku (v oblasti propagace oblasti, společného rozvoje regionu, kulturních akcí)


text: LAG Podralsko, MAS Vyhlídky Vyuţití typické lidové architektury Kokořínska roubené chaty a chalupy Rozšíření CHKO Kokořínsko o významnou rekreační oblast Máchův kraj Významnost Pravděpodobnost Moţnost vyuţít finančních zdrojů z Evropské unie 4 3 Vypracování strategie rozvoje Kokořínska (v současné době se na této strategii pracuje) Moţnost rozvoje venkovského cestovního ruchu (mnoţství rekreačních chat, chalup, statků) Pořádat a organizovat různé společenské akce na Kokořínsku (pouti, jarmarky, akce pro děti hradní strašidla, workshopy), svatby, odborné akce semináře, konference, podporovat incentivní turismus teambuildingy Zavedení systému kvality do stravovacích a ubytovacích sluţeb Popularizace městských lázních ve Mšeně (jedná se o unikátní památku) Vybudování image špičkové destinace pro venkovskou turistiku Vyuţití místních pověstí k propagaci oblasti a tvorbě produktů CR (loupeţník Petrovský, Kokořínská studna, pověst o Krvomlýnu nebo74 vstup do pekla na hradě Houska) Rekonstrukce a budoucí provoz minipivovaru v obci Lobeč 2 5 Realizace místního informačního systému 2 2 Restrukturalizace zemědělské výroby 1 1 Hrozby Neustálé vylidňování oblasti, odchod mladých lidí do měst Při nešetrném plánování cestovního ruchu poškození přírodních atraktivit (nadměrné horolezectví poškození pískovcových skal) Významnost Pravděpodobnost Chátrání řady objektů (př. koupaliště Harasov) 5 4 Nedostatek finančních prostředků (na údrţbu stezek a další infrastrukturu) Neochota jednotlivých subjektů spolupracovat a efektivně komunikovat Chybí nové projekty, výraznější snahy o spolupráci 5 4 Omezení pro cestovní ruch z důvodu přítomnosti CHKO 4 5 Nezájem jiţ aktivních podnikatelů o kvalitu 4 5 Malý zájem místních lidí o podnikání 3 5 Splývání regionu Kokořínsko s ostatními regiony, nutné se nějakým způsobem odlišit, vyčlenit od ostatních75 Konkurence jak z řad přírodních atraktivit (skalní města v Českém ráji, Broumovsku, Česko saské Švýcarsko, ostatní CHKO - Křivoklátsko, České středohoří), tak z kulturně historických atraktivit (ostatní hrady a zámky v blízkém okolí) 3 3 Z této SWOT analýzy vyplývá, ţe nejsilnější stránkou CHKO Kokořínsko je její nabídka přírodních atraktivit. Druhým významným aspektem je blízkost hlavního města Prahy, z čehoţ plyne poměrně velký potenciál zdrojového trhu pro oblast. Mezi nejslabší stránky regionu patří především nedostatečná úroveň všech sluţeb. Nejvýznamnější příleţitostí je rozvoj spolupráce mezi všemi subjekty na Kokořínsku. Ohroţení pro toto území představuje především poškození nebo zničení přírodních atraktivit, odchod a vylidňování oblasti. 8276 NÁVRHOVÁ ČÁST Rozvoj udrţitelného cestovního ruchu na Kokořínsku je značně omezený a to především kvůli velice malé rozloze území. Hlavními moţnými způsoby, jakými by se tento region v souladu s udrţitelným rozvojem mohl rozvíjet, jsou především různé druhy turistiky pěší turistika, cykloturistika a hipoturistika. Tyto moţnosti rozvoje jsou popsány níţe v textu. Dále tato kapitola navrhuje moţné formy cestovního ruchu, které by pomohly oblast turisticky oţivit a moţnosti rozvoje spolupráce v oblasti. 1 ROZVOJ OBLASTI V SOULADU S UDRŽITELNOSTÍ 1.1 Pěší turistika Jak bylo zmíněno v analytické části v kapitole Pěší turistika, hlavním problémem oblasti Kokořínska v souladu s udrţitelností je nadměrné vyuţívání oblasti Mšenska pro potřeby pěší turistiky. Jejím nadměrným turistickým vyuţíváním dochází především k sešlapání povrchu, poničení vegetačního krytu a postupné plošné erozi. Turisté zde také nemají moţnost odpočinku. Moţným řešením by bylo vybudování několika odpočinkových piknikových míst s moţností rozdělání ohně. K těmto místům by bylo


text: vhodné připojit informační tabule a zároveň vytvořit ucelenou informační síť pro turisty a návštěvníky v celé oblasti. Důrazná pozornost by měla být také věnována vytvoření dostatku odpadkových košů umístěných podél celé stezky, které nebudou rušit krajinný ráz a budou esteticky zapadat do rázu místní krajiny. Vybudování a péči o turistickou infrastrukturu by měly řešit místní obecní nebo městské úřady ve spolupráci se Správou CHKO Kokořínsko a místní akční skupinou Sdruţení obcí Kokořínska. Dalšími snahami nejen Správy CHKO Kokořínsko, ale také ostatních subjektů v oblasti by měla být určitá marketingová snaha rozptýlit pěší turistiku do více oblastí. Například vybudování záţitkových tras po stopách loupeţníků, pohádkové trasy pro rodiny s dětmi nebo stezky spojit s gurmánskými záţitky vinné stezky. 1.2 Cykloturistika Protoţe obliba cykloturistiky neustále vzrůstá a je stále modernější, mělo by být snahou oblasti Kokořínsko tomuto typu turistů vycházet vstříc. Rozvoj cykloturistiky v této 8377 oblasti musí být pečlivě plánovaný, neboť se jedná o CHKO a samozřejmostí by také mělo být zachovat neporušenou oblast pro další generace. Správa CHKO by měla stanovit určitá pravidla pro rozvoj a fungování tohoto typu rekreace. Jedná se zejména o svedení a odklonění cyklistů mimo zvláště chráněná území vyznačením určitých cest a stezek v terénu a silnic a komunikací mimo přírodní cesty. V ideálním případě by měla být většina cyklistických cest vedena po zpevněných cestách a silnicích, které by měly být lemovány pro cyklisty potřebnými informacemi informace o občerstvení, ubytování nebo např. servisní sluţbě. 1.3 Turistická informační centra Nejvýznamnějšími turistickými informačními centry na Kokořínsku jsou infocentra v Mělníce a ve Mšeně. TIC v Mělníce funguje celoročně, Mšenské infocentrum funguje pouze po dobu letních prázdnin (měsíce červenec a srpen), od dubna do října pak pouze o víkendech. Po zbytek roku je toto infocentrum zavřené. TIC v Mělníce se nachází přímo pod hlavním mělnickým náměstím, sídlí v nenápadné a poněkud nevzhledné budově. Turistům nabízí především nepřeberné mnoţství propagačních broţur, letáků a dalších tištěných materiálů. Není v něm například ţádná menší expozice nebo něco, čím by toto infocentrum prodávalo a lákalo návštěvníky pro návštěvu oblasti Kokořínska. Problémem oblasti je určitá roztříštěnost informačních center. Jedná se o poměrně malou plochu CHKO Kokořínsko zabírá svou rozlohou cca 272 km 2 a k této rozloze jsou zde k dispozici celkem tři samostatná informační centra. Z čehoţ ţádné z nich nenabízí nic originálního a nemá návštěvníky čím zaujmout. Všechna nabízejí tištěné materiály a informační broţury, jak bylo zmíněno výše. Informační centra (nejen ta na Kokořínsku) by se mohla inspirovat fungováním informačních center např. ve Spojených státech amerických. Systém informačních center v národních parcích zde funguje tak, ţe pro velkou oblast jsou vymezena například pouze dvě velká informační centra, která kromě poskytování informací fungují také jako menší výstavní expozice celé oblasti. Návštěvníci tak přímo v centru vidí, co mohou v oblasti očekávat, co je pro ní typické a co stojí za to vidět. Dále je v těchto centrech také široká nabídka místních typických suvenýrů. Pro porovnání např. americký národní park Great Smoky Mountains s rozlohou 2110km 2 má celkem dvě velká návštěvnická informační centra


text: a oblast CHKO Kokořínsko s rozlohou 272 km 2 má tato informační centra tři. Nelze 8478 samozřejmě zcela srovnávat americký národní park s CHKO na území České republiky, ovšem například v problematice informačních center by si ta česká mohla vzít inspiraci. 1.4 Spolupráce na Kokořínsku Jak jiţ bylo zmíněno v teoretické části této práce moţnosti rozvoje cestovního ruchu v CHKO, jednou z moţností rozvoje regionu nebo oblasti je spolupráce subjektů, které v oblasti působí. Na Kokořínsku je situace v oblasti spolupráce následující. V chráněné krajinné oblasti Kokořínsko by se spolupráce nebo partnerství mohly aktivně účastnit následující subjekty: Obce několik obcí na Kokořínsku jiţ pro turisty slouţí jako místa k podávání informací, tyto obce byly jmenovány výše v textu, viz kapitola Turistická informační centra. Stále jich je však minimum, protoţe tato sluţba s sebou nese další finanční náklady, na které bohuţel v místních rozpočtech není dostatek finančních prostředků. Informační centra slouţí k propagaci oblasti, plní funkci prostředníka mezi návštěvníkem destinace a poskytovatelem sluţby (místním podnikatelem). Základem úspěšné činnosti informačních center je především vysoká kvalifikovanost a skvělé profesionální chování pracovníků. Oblast Kokořínska bohuţel nedisponuje informačními centry špičkové úrovně, důvodem je opět vysoká finanční náročnost provozování těchto center. Proto informační činnost na různé úrovni často poskytují samotné obce, obecní úřady nebo často navštěvované památky. Místní podnikatelé jiţ z principu podnikání coţ je dosaţení a maximalizace zisku nejsou příliš ochotní vstupovat do partnerství, která by jim nepřinesla přímý zisk, ale týkala se například pouze propagace a popularizace regionu. Často podceňují význam vybudování jednotného image destinace, pod kterým by vystupovala na národním a mezinárodním trhu. Drobní místní podnikatelé mají také občas trochu omezený pohled na fungování trhu cestovního ruchu a nové trendy a vývoj, který neustále probíhá. Jsou pasivní ve vyhledávání nových informací a nepřizpůsobiví novým podmínkám. Místní obyvatelé disponují obrovskou výhodou a to tou, ţe znají perfektně region, do kterého turisté přijíţdí. Jejich participace na cestovním ruchu by se dala zvýšit například různými školeními (v oblasti ekologie, jazykové kurzy) nebo jejich zapojením do 8579 podnikání. Například výroba místních typických výrobků (víno, čerstvé domácí mléčné výrobky sýry, tvarohy, jogurty, pekařské výrobky). Kulturní zařízení a média můţe se jednat o různé slavnosti obcí, jejich výročí, nově vytvořené akce. Spolupráce s ostatními subjekty ve formě pronájmu prostorů, poskytnutím poradenství, zázemí, zkušeností. Média pomáhají dostávat destinaci do širšího povědomí. Na Kokořínsku tuto úlohu plní především tisková média a to místní zpravodaje, přílohy regionálních deníků, časopisy a letáky. Problémem je, ţe se tato místní média často nedostanou za hranici regionu, tudíţ jsou poměrně kontraproduktivní. Místní svůj kraj znají a ten, komu jsou tyto materiály určené, se jich většinou nedočká. Správa CHKO Kokořínsko disponuje perfektní znalostí místní přírody a krajiny, vytváří koncepty její ochrany. Jejím cílem by mohlo být vytvořit zázemí a koncept ekologické výchovy pro návštěvníky regionu a pomocí spolupráce a partnerství s dalšími subjekty v regionu tuto osvětu neustále rozšiřovat mezi veřejnost turisty, místní obyvatele, místní podnikatele a další subjekty. Místní sdruţení, spolky na Kokořínsku působí Sdruţení obcí Kokořínska, které dříve spolupracovalo s MAS Vyhlídky. Sdruţení obcí Kokořínska