text:
Sport servis Oáza s.r.o. Praha 8 IČO 24728691 kontakty (21.03.2018) | Finance.cz
 Sport servis Oáza s.r.o. Praha 8 IČO: 24728691
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu Sport servis Oáza s.r.o., která sídlí v obci Praha 8 a bylo jí přiděleno IČO 24728691.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma Sport servis Oáza s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem Sport servis Oáza s.r.o. se sídlem v obci Praha 8 byla založena v roce 2010. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 1 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
 Základní údaje o Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 Městský soud v Praze 14.9.2010
 C 169372
 Sport servis Oáza s.r.o.
 Společnost s ručením omezeným 14.9.2010
 3syueuc
 CZ24728691
 43-8032220207/0100 14.11.2014
 5122551604/4000 1.4.2013
 Kontakty na Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 Mazurská 846/2d, Troja, 181 00 Praha 8 16.4.2015
 Praha 8, Hnězdenská 767/2c, PSČ 18100 14.9.2010 - 16.4.2015
 Obory činností Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 výroba, obchod aslužby neuvedené vpřílohách 1 až 3 živnostenského zákona 14.9.2010
 1002586844
 Bubenská 1536/43 , Praha 170 00
 1002586852
 U Smetanky 384/4 , Praha 190 00
 1010991779
 Vedení firmy Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 Ing. Ondřej Lubas 12.6.2015
 Ing. Ondřej Lubas 14.9.2010 - 16.4.2015
 Praha 8, Hnězdenská 767/2c, PSČ 18100
 Ing. Ondřej Lubas 16.4.2015 - 12.6.2015
 Ing. Ondřej Lubas
 Vlastníci firmy Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 zakladni 200 000 Kč - 14.9.2010
 Sbírka Listin Sport servis Oáza s.r.o. IČO: 24728691
 C 169372/SL 4 zakladatelské dokumenty, notářský zápis [NZ 92/2015] Městský soud v Praze 13.3.2015 18.3.2015 20.4.2015 9
 C 169372/SL 3 podpisové vzory Městský soud v Praze 14.8.2010 17.9.2010 1
 C 169372/SL 2 souhlas druhého manžela Městský soud v Praze 2.6.2010 17.9.2010 1
 C 169372/SL 1 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 388/2010 Městský soud v Praze 9.12.2009 17.9.2010 4
 Hodnocení Sport servis Oáza s.r.o.
 Výpis dat pro firmu Sport servis Oáza s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy Sport servis Oáza s.r.o., 24728691 na obchodním rejstříku
 výpis firmy Sport servis Oáza s.r.o., 24728691 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy Sport servis Oáza s.r.o., 24728691 na Datových schránkách
 Sport servis Oáza s.r.o. - 24728691 - Praha , Mazurská 846/2
 Oaza sport s.r.o. - 04359950 - Písek , Mírové nám. 67
 Servis OAZA, v.o.s. - 00571351 - Praha , Starodubečská 526/16
 OK květiny s.r.o. - 24685933 - Praha, Haštalská795/1
 Petr Ondřík - 01264702 - Brno, Bayerova794/25
 Karel Chuchler - 15925307 - Praha, Chlebovická494
 GREI, investiční skupina a.s. - 24147079 - Praha, náměstí Před bateriemi860/16
 Ing. Michal Witiska - 74748831 - Silůvky, Anenská231
 Denzel Praha,spol. s r.o. - 45809305 - Praha, Klicperova604/8
 Naděje Kříže, s.r.o. - 25761137 - Praha, Nobelova811/1
 PuriCure, s.r.o. - 29311322 - Brno, Kopečná987/11
 Ing. Jiří Mračík - 10502726


text:
- Dobruška, nám. F. L. Věka35
 Petra Mádlová - 71940448 - Nové Město na Moravě, Masarykova214
 Gynekologie Monomed s.r.o. - 29290562 - Boskovice, Lidická935/10
 Judita Naďalová - 64006620 - Chomutov, Březenecká4689
 Český kynologický svaz ZKO Hostivice - 176 - 65996437 - Hostivice, Nerudova152
 Milan Vašek - 88924726 - Hlinsko, Dvořákovo nábřeží222
 Společenství vlastníků jednotek domů čp. 377-379, ul. K. Vystrčila, Slavičín - 26912970 - Slavičín, K. Vystrčila377
 Karel Matějček - 06335578 - Smiřice, Hradecká161
 Pavel Kolář - 68980361 - Chomutov, Osvobození3538/8
 Petra Oklešťková
 Ivana Smítková
 Olga Koldinská
 Petra Ćmielová
 Olga Hronská
 487, Jablonec nad Jizerou 51243
 Jihoslovanská 465, Vrchlabí 54301
 70, Měcholupy 43931
 Voleníkova 1376/8, Praha 15500
 Mizerova 286, Železnice 50713
 Pivovarská 223/8, České Budějovice 37001
 47, Vlkančice 28163
 Kpt. Jaroše 113, Česká Ves 79081
 Moravská 1982/48, Hlučín 74801
 Vodní 2985, Zlín 76001
 Freyova 264/9, Praha 19000
 Jasanová 2074/26, Blansko 67801
 Rotalova 1074/70, Brno 61400
 Okružní 524, Vikýřovice 78813
 Křížová 103/8, Brno 60300
 9, Nebílovy 33204
 Škroupova 779/5, Karlovy Vary 36001

type: other


text:
IV. CÍLE PRO POVRCHOVÉ VODY, PODZEMNÍ VODY A CHRÁNĚNÉ OBLASTI VÁZANÉ NA VODU
 IV.1. Stanovené cíle
 IV.1.1. Cíle pro ochranu a zlepšování stavu povrchových vod, podzemních vod a vodních ekosystémů
 IV.1.1.1. Povrchové vody
 IV.1.1.1.1. Zamezení zhoršení stavu všech útvarů povrchových vod
 IV.1.1.1.2. Dosažení dobrého stavu
 IV.1.1.1.3. Dosažení dobrého ekologického potenciálu u HMWB a AWB
 IV.1.1.1.4. Snížení znečištění prioritními látkami a zastavení nebo postupné odstraňování emisí, vypouštění a úniků nebezpečných prioritních látek
 IV.1.1.2. Podzemní vody
 IV.1.1.2.1. Zamezení nebo omezení vstupu nebezpečných a závadných látek
 IV.1.1.2.2. Zamezení zhoršení stavu
 IV.1.1.2.3. Dosažení dobrého stavu
 IV.1.1.2.4. Odvrácení významných vzestupných trendů
 IV.1.1.3. Chráněné oblasti vázané na vodní prostředí
 IV.1.1.3.1. Území vyhrazená pro odběry pro lidskou spotřebu
 IV.1.1.3.2. Citlivé a zranitelné oblasti
 IV.1.1.3.3. Povrchové vody využívané ke koupání
 IV.1.1.3.4. Oblasti vymezené pro ochranu stanovišť nebo druhů vázaných na vodní prostředí, včetně území NATURA 2000
 IV.1.2. Cíle pro hospodaření s povrchovými a podzemními vodami a udržitelné užívání těchto vod pro zajištění vodohospodářských služeb
 IV.1.2.1. Ochrana a užívání vodních zdrojů s ohledem na očekávané dopady klimatické změny
 IV.1.2.2. Stanovení požadované míry zabezpečení vodních zdrojů
 IV.1.3. Cíle pro zlepšení vodních poměrů a ochranu ekologické stability
 IV.1.4. Cíle pro silně ovlivněné a umělé vodní útvary
 IV.1.5. Cíle ke snížení nepříznivých účinků povodní a sucha
 IV.2. Zhodnocení dosažení cílů
 IV.2.1. Cíle pro ochranu a zlepšování stavu povrchových vod, podzemních vod a vodních ekosystémů
 IV.2.1.1. Povrchové vody
 IV.2.1.1.1. Zamezení zhoršení stavu
 IV.2.1.1.2. Dosažení dobrého stavu
 IV.2.1.1.3. Dosažení dobrého ekologického potenciálu u silně ovlivněných útvarů (HMWB) a útvarů umělých (AWB)
 IV.2.1.1.4. Snížení znečištění prioritními látkami a zastavení nebo postupné odstraňování emisí, vypouštění a úniků nebezpečných prioritních látek
 IV.2.1.2. Podzemní vody
 IV.2.1.2.1. Zamezení nebo omezení vstupů nebezpečných a závadných látek
 IV.2.1.2.2. Zamezení zhoršení stavu
 IV.2.1.2.3. Dosažení dobrého stavu
 IV.2.1.2.4. Odvrácení významných vzestupných trendů
 IV.2.1.3. Chráněné oblasti vázané na vodní prostředí
 IV.2.1.3.1. Území vyhrazená pro odběry pro lidskou spotřebu
 IV.2.1.3.2. Citlivé a zranitelné oblasti
 IV.2.1.3.3. Povrchové vody využívané ke koupání
 IV.2.1.3.4. Oblasti vymezené pro ochranu stanovišť nebo druhů vázaných na vodní prostředí, včetně území NATURA 2000
 IV.2.2. Cíle pro hospodaření s povrchovými a podzemními vodami a udržitelné užívání těchto vod pro zajištění vodohospodářských služeb
 IV.2.3. Cíle pro zlepšování vodních poměrů a ochranu ekologické stability
 IV.2.4. Cíle pro silně ovlivněné a umělé vodní útvary
 IV.3. Návrh zvláštních a méně přísných cílů
 IV.3.1. Prodloužení lhůt
 IV.3.2. Méně přísné cíle
 IV.3.3. Změny fyzikálních poměrů
 Environmentální cíle pro ochranu a zlepšování stavu povrchových vod, podzemních vod a vodních ekosystémů jsou obecně dvou typů. Jde o cíle rámcové a cíle konkrétní.
 Rámcové cíle jsou cíle obecné, platné pro všechny vodní útvary a jsou definovány ustanovením § 23a vodního zákona, transpozicí požadavků Rámcové směrnice. Konkrétní environmentální cíle pak mají za úkol stanovit lokální podmínky, jejichž splněním dosáhneme rámcových cílů, (jsou zaměřeny na snížení konkrétního vlivu či k zajištění ochrany území apod.). Jde o seznam měřitelných či jiným způsobem definovaných a vyhodnotitelných cílů, jež jsou národně nebo i nadnárodně stanoveny. Těchto konkrétních cílů dosahujeme eliminací konkrétních vlivů, způsobených zejména lidskou činností a ovlivňujících stav útvarů povrchových a podzemních vod a chráněných oblastí.


text:
Pochopení a správná aplikace principu vliv-stav-dopad jsou nezbytné pro efektivní návrh opatření vedoucích ke splnění cílů. Konkrétní cíle pro jednotlivé vodní útvary či chráněné oblasti jsou stanoveny na základě hodnocení stavu a rámcových cílů. Při stanovení se postupuje podle priority cílů od nejvyšších směrem k nižším. Pokud je nadřazený cíl splněn, volí se cíl s nižší prioritou a takto postupně až do jejich vyčerpání. Pokud jsou navrženy dva cíle s různými limity, rozhoduje přísnější z nich bez ohledu na to, zda jde o cíl rámcový či konkrétní. Typickým příkladem je cíl pro chráněnou oblast či nadregionální cíl pro mezinárodní oblast povodí. Cílů stanovených pro jednotlivé územní jednotky bez zaměření na konkrétní vlivy se dosahuje aplikací opatření nejen v samotné územní jednotce, ale v celých povodích nad ní, a to i v případě, že výše položené územní jednotky mají své cíle splněny.
 Základními podklady k vymezení rámcových a následně konkrétních environmentálních cílů jsou:
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, ustavující rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (tzv. Rámcová směrnice), článek IV
 Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách, a o změně některých zákonů (vodní zákon)
 Vyhláška č. 5/2011 Sb., o vymezení hydrogeologických rajónů a útvarů podzemních vod
 Vyhláška č. 98/2011 Sb., o způsobu hodnocení stavu útvarů povrchových vod, způsobu hodnocení ekologického potenciálu silně ovlivněných a umělých útvarů povrchových vod a náležitostech programů zjišťování a hodnocení stavu povrchových vod,
 Mezinárodní plány povodí a národní strategie v oblasti vodního hospodářství a ochrany životního prostředí
 Plán hlavních povodí ČR (PHP)
 Rámcovými cíli dle PHP pro zlepšení stavu povrchových vod jsou:
 zamezení zhoršení stavu všech útvarů povrchových vod,
 zajištění ochrany, zlepšení stavu a obnova všech útvarů těchto vod (s výjimkou umělých a silně ovlivněných vodních útvarů) a dosažení jejich dobrého stavu,
 zajištění ochrany a zlepšení stavu všech umělých a silně ovlivněných vodních útvarů a dosažení jejich dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu,
 cílené snížení znečištění nebezpečnými látkami, nutriety a organickými látkami, tj. zastavení nebo postupné odstranění emisí těchto látek a zabránění jejich vnosu z plošných zdrojů a z významných dešťových oddělovačů.
 Konkrétní cíle mají být stanoveny v souladu s § 12 odst. 3 vyhlášky č. 24/2011 Sb., pro jednotlivé vodní útvary nebo typy vodních útvarů.
 Cílem je zamezení zhoršení stavu všech útvarů povrchových vod. Cíle má být dosahováno prováděním potřebných opatření.
 Vzhledem ke změnám metodik a limitů v hodnocení stavu útvarů povrchových vod nelze jednoznačně zhoršení stavu prokázat. Zároveň došlo k novému vymezení hranic útvarů povrchových vod a ke změně jejich typologie. V I. plánovacím období bylo mnoho ukazatelů (cílů) hodnoceno nepřímo tj. bez měření. Vlastní porovnání s hodnocením stavu 2007 musí proběhnout na jednotných limitech, ve stejných profilech, se stejným rozsahem sledovaných parametrů. Předpokládá se, že stav se obecně nezhoršuje, což je zakotveno již v principu vydávání povolení k nakládání s vodami. Tyto cíle nebyly hodnoceny a tudíž zatím ani nebyly stanoveny.
 Cílem je zajistit ochranu, zlepšení stavu a obnovu všech útvarů povrchových vod (s výjimkou umělých a silně ovlivněných vodních útvarů) a dosáhnout jejich dobrého stavu.


text:
Cíle pro dosažení dobrého stavu vycházejí z hodnocení stavu útvarů povrchových vod. Tam, kde bylo při hodnocení stavu zjištěno, že není dobrý stav dosažen, byly stanoveny cíle, vedoucí k dosažení tohoto stavu, tj. limity dobrého stavu pro nesplněné ukazatele. Limity dobrého stavu vycházejí z metodik použitých k hodnocení stavu vodních útvarů. Konkrétní cíle pro jednotlivé vodní útvary jsou uvedeny v přílohové tabulce IV.1.1a.
 Následující souhrnné tabulky pro dílčí povodí Dyje uvádějí počty ukazatelů, které byly hodnoceny v tomto plánovacím období. Cíle dobrého stavu jsou stanoveny u ukazatelů, které byly na základě prognózy k roku 2015 vyhodnoceny jako nevyhovující.
 Tab. IV.1.1.1a - Celkový přehled dosažení environmentálních cílů pro útvary povrchových vod dle prognózy hodnocení k roku 2015 – chemický stav
 Tab. IV.1.1.1b - Celkový přehled dosažení environmentálních cílů pro útvary povrchových vod dle prognózy hodnocení k roku 2015 – ekologický stav
 Tabulka IV.1.1a - Cíle pro dosažení dobrého stavu přirozených útvarů povrchových vod k roku 2015
 Cílem je zajištění ochrany a zlepšení stavu všech umělých (AWB) a silně ovlivněných (HMWB) vodních útvarů a dosažení jejich dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu.
 Cíle pro dosažení dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu u HMWB a AWB vycházejí z hodnocení stavu útvarů povrchových vod. Princip stanovení cílů je obdobný jako v předchozí kapitole. Konkrétní cíle jsou uvedeny v kapitole IV.1.4. a v tabulkové příloze IV.1.4.
 Tyto látky, jejichž snížení je předmětem sledovaného cíle, jsou specifikovány v příloze č. 6 k nařízení vlády č. 61/2003 Sb., o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod a o náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových a do kanalizací, a o citlivých oblastech. Vzhledem k tomu, že tyto podmínky nejsou plošně splněny a mezi I. a II. plánovacím cyklem došlo ke zpřísnění limitů u řady prioritních látek v důsledku aktualizace dosud platných právních předpisů Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/39/EU a také k rozšíření jejich počtu, jsou tyto cíle ponechány v úrovni cílů pro dobrý stav.
 Rámcovými cíli dle PHP pro zlepšení stavu podzemních vod jsou:
 zamezení nebo omezení vstupů znečišťujících látek do podzemních vod a zamezení zhoršení stavu všech vodních útvarů těchto vod,
 zajištění ochrany, zlepšení stavu a obnova všech útvarů podzemních vod a zajištění vyváženého stavu mezi odběry podzemní vody a jejím doplňováním a dosažení dobrého stavu těchto vod,
 odvrácení jakéhokoliv významného a trvajícího vzestupného trendu koncentrace nebezpečných, zvlášť nebezpečných látek a jiných závadných látek jako důsledku dopadů lidské činnosti, za účelem snížení znečištění podzemních vod,
 sledování vývoje stavu a zásob podzemních vod a možností jejich využití.
 Přehled o dosažení cílů na 22 útvarech podzemních vod v dílčím povodí Dyje uvádí následující tabulka.
 Tab. IV.1.1.2a - Environmentální cíle pro útvary podzemních vod dle prognózy hodnocení k roku 2015 – kvantitativní stav
 Tab. IV.1.1.2b - Environmentální cíle pro útvary podzemních vod dle prognózy hodnocení k roku 2015 – chemický stav
 Cílem je zamezení nebo omezení vstupů znečišťujících látek do podzemních vod. Tento cíl je řešen formou sledování starých ekologických zátěží (SEZ) a opatření, která na nich probíhají. Problematické látky, způsobující


text:
nedosažení dobrého chemického stavu, jsou uvedeny v tabulkové příloze IV.1.1b.
 Tabulka IV.1.1b - Cíle pro zamezení nebo omezení vstupů nebezpečných a závadných látek do podzemních vod k roku 2015
 Cílem je zamezení zhoršení stavu všech útvarů podzemních vod. Cíle má být dosahováno prováděním potřebných opatření.
 Vzhledem ke změnám metodiky a limitů v hodnocení stavu útvarů podzemních vod nelze jednoznačně zhoršení stavu prokázat. Předpokládá se, že stav se nezhoršuje. Vlastní porovnání musí proběhnout na jednotných metodikách, ve stejných profilech, se stejným rozsahem sledovaných parametrů. V dílčím povodí nebyly tyto cíle hodnoceny, a tudíž nejsou stanoveny.
 Cílem je zajištění ochrany, zlepšení stavu a obnova všech útvarů podzemních vod a zajištění vyváženého stavu mezi odběry podzemní vody a jejím doplňováním a dosažení dobrého stavu těchto vod.
 Cíle pro dosažení dobrého stavu vycházejí z hodnocení stavu útvarů podzemních vod. Jedná se o nevyhovující ukazatele jakosti v podzemních vodách, dále nevyhovující obsah amoniaku a dusičnanů v povrchových vodách a nevyhovující ukazatele sledované v rámci starých ekologických zátěží (SEKM). Z hlediska kvantitativního stavu je u všech hodnocených vodních útvarů v dílčím povodí Dyje dosaženo cíle dobrého stavu. Podrobný výčet jednotlivých cílů ve vodních útvarech je uveden v tabulkové příloze IV.1.1c.
 Tabulka IV.1.1c - Cíle pro dosažení dobrého chemického a kvantitativního stavu útvarů podzemních vod k roku 2015
 Cílem je odvrácení jakéhokoliv významného a trvajícího vzestupného trendu koncentrace nebezpečných, zvlášť nebezpečných látek a jiných závadných látek jako důsledku dopadů lidské činnosti. Významné vzestupné trendy byly zjištěny u útvarů podzemních vod, jejichž výčet je uveden v následující tabulce.
 Tab. IV.1.1.2.4 - Seznam vodních útvarů a ukazatelů jakosti, u kterých je aplikován cíl – zvrácení stoupajícího trendu
 Rámcovými cíli pro zlepšení stavu podzemních vod jsou dle PHP:
 dosažení standardů a dalších požadavků stanovených pro povrchové a podzemní vody v chráněných územích,
 ochrana stanovišť a druhů vázaných na vodu a vytvoření podmínek pro zvyšování biodiverzity.
 Cílem je dosáhnout do roku 2015 souladu se všemi normami a cíli Rámcové směrnice v chráněných oblastech, pokud právní předpisy, podle kterých byly jednotlivé chráněné oblasti zřízeny, nestanoví jinak (čl. 4 odst. 1c Rámcové směrnice). U útvarů povrchových a podzemních vod v chráněných oblastech je proto třeba vedle environmentálních cílů Rámcové směrnice zohlednit i ty cíle, které vyplývají z dalších právních předpisů Společenství, jako například nařízení o chráněných oblastech, pokud se týkají jakosti vody. Tomu musí být přizpůsoben monitoring i případná opatření k dosažení cílů. Zlepšování stavu povrchových a podzemních vod ve smyslu Rámcové směrnice zpravidla podporuje i dosažení specifických cílů v těchto územích.
 Ve všech chráněných oblastech jsou zpravidla sledovány cíle, které podporují dosažení dobrého stavu vodních útvarů, popřípadě jsou z právních předpisů odvozeny ještě další přísnější požadavky. Zejména ve vazbě na oblasti vymezené pro odběr vody určené k lidské spotřebě mají specifické cíle ochrany těchto území přímou souvislost s environmentálními cíli Rámcové směrnice.
 V oblastech využívání vodních zdrojů pro zásobování pitnou vodou je rámcovým cílem dosažení požadavků na jakost vod odebíraných z vodních zdrojů pro účely úpravy na vodu pitnou.
 U útvarů povrchových a podzemních vod sloužících k vodárenským účelům je nutné v


text:
prvé řadě usilovat o dosažení cílů dobrého chemického stavu a ekologického stavu (u povrchové vody), případně dobrého kvantitativního stavu (u podzemní vody). Vodní útvary sloužící k tomuto účelu musí splňovat nejen požadavky Rámcové směrnice uvedené v článku 4 (včetně norem environmentální kvality stanovených na úrovni Společenství podle článku 16), nýbrž odebíraná surová voda musí v závislosti na použitém postupu při úpravě vody a v souladu s právem Společenství splňovat také požadavky Směrnice Rady 80/778/EHS ve znění upraveném Směrnicí Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě.
 Dosažení dobrého stavu vodních útvarů v souladu s požadavky Rámcové směrnice podporuje snižování nákladů na úpravu surové vody.
 Konkrétní cíle nebyly stanoveny vzhledem k nezpracovatelné podobě dat o jakosti surových vod. Příslušné kroky ke zlepšení sledování, hodnocení a celkovému začlenění oblastí vymezených pro odběry pro lidskou spotřebu do NPP jsou obsaženy v listu opatření CZE216002 „Území vyhrazená pro odběry pro lidskou spotřebu“.
 V obou případech se jedná o oblasti citlivé na živiny. Cílem ve zranitelných oblastech je dle Nitrátové směrnice snížení znečistění vodních útvarů způsobené nebo vyvolané dusičnany ze zemědělských zdrojů, zatímco pro citlivé oblasti - celou ČR - je cílem snížení živin ve vypouštěných odpadních vodách, převážně z komunálních zdrojů, a to na úroveň limitů znečištění pro celkový dusík, sloučeniny dusíku a celkový fosfor, uvedenou v tabulkách 1a a 1b v příloze č. 1 v NV č. 23/2011 Sb.
 Cíle a jejich naplňování v duchu Nitrátové směrnice a Směrnice Rady 91/271/EHS, o čištění městských odpadních vod představují významný základ pro hospodaření v útvarech povrchových a podzemních vod a pro dosažení dobrého stavu podle Rámcové směrnice.
 V následující tabulce jsou uvedeny počty všech katastrálních území v dílčím povodí s dosaženým a nedosaženým cílem snížení znečištění dusičnany ze zemědělských zdrojů.
 Tab. IV.1.1.3.3 - Environmentální cíle pro chráněné oblasti - zranitelné oblasti
 Z hodnocení stavu povrchových vod využívaných ke koupání (viz kapitola III.2.3.3.) vyplývá, že všechny koupací vody v dílčím povodí Dyje byly v roce 2012 hodnoceny stavem 1 – výborná nebo 2 – dobrá. Environmentální cíle proto nejsou v těchto chráněných oblastech stanoveny.
 Směrnice EU o ochraně volně žijících ptáků a o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin mají za cíl vytvořit souvislou evropskou soustavu chráněných oblastí s označením „NATURA 2000“. Tuto soustavu tvoří chráněné oblasti zahrnující přirozené typy životního prostředí, s cílem zajistit existenci nebo případně obnovu příznivého stavu zachování těchto přirozených typů prostředí a stanovišť druhů v oblastech jejich přirozeného rozšíření.
 Rámcová směrnice podporuje cíle soustavy Natura 2000 pro vodní a suchozemské ekosystémy tím, že zohledňuje při provozním monitorování a přípravě programů opatření cíle ochrany a zachování druhů vázaných na vodní prostředí nebo dostatečnou hladinu podzemní vody (mokřadní biotopy). Za účelem dosažení environmentálních cílů těchto vybraných chráněných území je žádoucí aplikovat stejné cíle a realizovat příslušná opatření i v částech povodí nad nimi.
 Jako oblasti pro ochranu stanovišť a druhů s vazbou na vody byly v České republice vymezeny vybrané ptačí oblasti, evropsky významné lokality a maloplošná zvláště chráněná území. Ptačí oblasti a evropsky významné lokality byly stanoveny


text:
na základě Směrnice Rady – 79/409/EHS (směrnice o ptácích) a Směrnice Rady 92/43/EHS (směrnice o stanovištích). Sledování jejich stavu probíhá od roku 2005. Jedná se o cílený monitoring, vlastní konkrétní cíle pro vymezené oblasti jsou přitom podle příslušných metodik AOPK naplňovány tzv. Plány péče.
 Rámcovými cíli ve vodohospodářských službách dle Národních plánů povodí jsou:
 V okruhu rozvoje a obnovy vodohospodářské infrastruktury:
 Zvyšovat počet obyvatel připojených na vodovody pro veřejnou potřebu v souladu s cíli Protokolu o vodě a zdraví a zajistit přístup k pitné vodě pro všechny, zejména podporovat, aby se na vodovod pro veřejnou potřebu mohli připojit i obyvatelé v okrajových místech měst a obcí a obyvatelé malých obcí.
 Podporovat zajištění kvalitních zdrojů pitné vody pro individuální zásobování domácností, pro které z technických nebo ekonomických důvodů není možné připojení na vodovod pro veřejnou potřebu.
 Urychlit obnovu poruchových a zastaralých vodovodních sítí a tím snížit jak ztráty pitné vody ve vodovodních sítích pod úroveň 5 000 l/km/den, dlouhodobě pak na úroveň nejvyspělejších států Evropské unie, tak i snížit počty havárií a související negativní důsledky, zejména na infrastrukturu měst.
 Zvyšovat počet obyvatel připojených na kanalizaci pro veřejnou potřebu tam, kde je to technicky a ekonomicky vhodné. V případě, že není z technických ani ekonomických důvodů možné napojení na kanalizaci pro veřejnou potřebu ukončenou centrální ČOV, bude zajištěna podpora decentrálního, tzn. individuálního, řešení nakládání s odpadními vodami v souladu s platnými právními předpisy.
 Zajistit rychlé dokončení investičních akcí pro splnění požadavků Směrnice Rady 91/271/EHS, o čištění městských odpadních vod tak, aby bylo odvráceno nebezpečí žaloby Evropského soudního dvora.
 Zabezpečit potřebné finanční prostředky pro vodní hospodářství diverzifikací finančních zdrojů účinným uplatněním principu "uživatel platí" a "znečišťovatel platí" za nakládání s vodami a využíváním vodních zdrojů.
 Zajistit pokračování investičních podpor pro rozvíjení vodohospodářské infrastruktury vodovodů a kanalizací s akcentem na malé obce, avšak pouze tam, kde je to technicky a ekonomicky vhodné. Tam, kde se prokáže nevýhodnost centrálního systému, bude podporován decentrální systém čištění odpadních vod.
 Snižovat negativní vlivy systémů odvodnění za deště, tzn. snižovat vnos znečištění z dešťových oddělovačů na jednotných kanalizačních systémech i z výustí oddílných dešťových kanalizací.
 V okruhu zlepšování kvality a zabezpečenosti vodohospodářských služeb:
 Vytvářet podmínky pro povolená nakládání s vodami k umožnění spolehlivého poskytování vodohospodářských služeb, aby voda používaná pro úpravu na vodu pitnou splňovala požadavky na její jakost v souladu s vyhláškou č. 428/2001 Sb. ve znění pozdějších předpisů.
 Zabezpečit vysokou míru spolehlivosti provozu vodních děl pro poskytování vodohospodářských služeb včetně zajištění jejich bezpečnosti; jde zejména o přehrady, jezy a další vodní díla, umožňující vzdouvání a akumulaci vody, která jsou v trvalém provozu 30 až 100 i více let a budou ve střednědobém a dlouhodobém výhledu vyžadovat zásadní rekonstrukce (k těmto rekonstrukcím přistupovat šetrně s ohledem na ochranu přírody a krajiny).
 V souvislosti s klimatickou změnou pravidelně vyhodnocovat na základě nových monitorovaných dat míru zabezpečenosti vodních zdrojů a snažit se zajistit její udržitelnost,
 Podporovat propojování vodovodů do vodárenských soustav s kapacitními a kvalitními vodními zdroji.
 Omezit případy nedodržování limitních hodnot jakosti pitné vody (vyjádřené jako % nedodržování limitních


text:
hodnot):
 u vodovodů nad 5000 obyvatel – do 0,1 % u ukazatelů s nejvyšší mezní hodnotou (NMH) a do 1,0 % u ukazatelů s mezní hodnotou (MH),
 u vodovodů do 5000 obyvatel – do 1,0 % u ukazatelů s NMH, do 3,0 % u ukazatelů s MH,
 Zdokonalovat systémy zabezpečení vodohospodářských služeb za mimořádných a krizových situací.
 Vytvářet efektivní regulační nástroje veřejné správy, se záměrem dosáhnout korektních vztahů mezi poskytovateli a odběrateli vodohospodářských služeb.
 V souladu s koncepcí vodohospodářské politiky Ministerstva zemědělství do roku 2015 vyplývají pro oblast rozvoje a obnovy vodohospodářské infrastruktury následující koncepční úkoly:
 Snižovat množství odváděných balastních vod, resp. podzemních vod infiltrujících do stokových systémů, odváděných jednotnou, oddílnou splaškovou i dešťovou kanalizací minimálně do úrovně ekonomicky odůvodnitelných finančních nákladů.
 V okruhu uplatňování principu návratnosti nákladů vodohospodářských služeb
 Zabezpečit potřebné finanční prostředky pro vodní hospodářství diverzifikací finančních zdrojů účinným uplatněním principu "uživatel platí" a "znečišťovatel platí" za nakládání s vodami, využívání vodních zdrojů a za ochranu před povodněmi a suchem. Zabezpečit potřebné finanční prostředky pro vodní hospodářství diverzifikací finančních zdrojů účinným uplatněním principu „uživatel platí“ za nakládání s vodami, využíváním vodních zdrojů a za ochranu před povodněmi.
 Vytvářet podmínky pro zajištění trvalé udržitelnosti investic obnovou podle racionálních plánů financování obnovy za podmínek sociálně přijatelné ceny pro vodné a ceny pro stočné a zajistit pokračování investičních podpor pro rozvíjení vodohospodářské infrastruktury vodovodů a kanalizací s akcentem na malé obce za předpokladu, že bude prokázána výhodnost centrálního systému zásobování pitnou vodou či odvádění a čištění odpadních vod.
 V okruhu plánování v oblasti vod a koncepce rozvoje vodovodů a kanalizací
 Dále rozvíjet obsah a integraci informací v databázích Informačního systému veřejné správy rozběhnutím II. fáze projektu Informačního systému VODA České republiky.
 V roce 2007 byl zpracován Plán rozvoje vodovodů a kanalizací České republiky. Jeho podrobnější krajské verze slouží jako podklad pro plány dílčích povodí a jsou každoročně aktualizovány formou schválených změn v jednotlivých obcích. Cílem je nadále průběžně aktualizovat tyto dokumenty, aby se vzájemně respektovaly úzce související cíle a navržená opatření.
 Zavést evidenci dešťových oddělovačů na stokových sítích.
 V rámci projektu TAČR vznikla v roce 2014 Metodika na posuzování vlivu klimatické změny na útvary povrchových vod. Jejím cílem je ve III. plánovacím cyklu tento vliv posoudit a zjistit možné dopady na množství, jakost i VH služby. Dále je možné vyhodnotit odolnost navržených opatření a vybrat případně některé adaptační opatření z nabídnutého přehledu. Metodika neklade vysoké požadavky na data, u posouzení odběrů jsou to měsíční množství a průtoky (historické a predikční řady).
 V současnosti je vliv klimatické změny zohledněn použitím co nejdelší hydrologické řady používané například pro vodohospodářské řešení nádrží (požadovaná zabezpečenost odběru). Klimatickou změnu lze do hydrologické řady zavést koeficientem bezpečnosti, či prodloužením řady s klesajícím trendem průtoku (generování syntetické řady atd.). Vodohospodářské (VH) řešení se provádí pravidelně a zejména při prodlužování povolení k nakládání s vodami – vodárenský odběr z nádrže. Podnik Povodí zpravidla aktualizaci tohoto materiálu požaduje pro ověření, zda je požadované množství dostatečně zabezpečeno. Taktéž se může provádět i u významnějších odběrů a nejen z nádrží, nýbrž i


text:
z tekoucích povrchových vod.
 U podzemních vod je v současnosti zpracována rebilance zásob podzemní vody. Vzhledem k celkovému zpoždění rozsáhlé zakázky budou výstupy zohledněny až ve III. plánovacím cyklu namísto II.
 Míra zabezpečenosti udává požadovanou pravděpodobnost bezporuchové dodávky vody. Lze ji vyjádřit buď pouhým počtem výskytu poruch, nebo jejich trváním (dny, měsíce) anebo podle dodaného/nedodaného objemu.
 Norma ČSN 75 2405 Vodohospodářská řešení vodních nádrží obsahuje kategorizaci odběrů podle významnosti a k nim doporučené hodnoty zabezpečenosti.
 Tyto hodnoty byly převzaty jako cíle:
 Třída A > 99,5 % (přípustné omezení odběru při poruše do 30 %)
 vodovody pro více než 150 tisíc obyvatel
 tepelné elektrárny nad 500 MW a jaderné elektrárny
 Třída B > 98,5 % (přípustné omezení odběru při poruše do 30 %)
 vodovody pro 50 – 150 tisíc obyvatel
 tepelné elektrárny nad 500 MW
 průmysl celostátního významu
 minimální zůstatkový průtok ve vodním toku pod nádrží a v určených profilech vodního toku
 Třída C > 97,5 %
 vodovody do 50 tisíc obyvatel
 průmysl krajského významu
 živočišná výroba mimo ryb a drůbeže
 Třída D > 95 %
 vodní elektrárny (dohodnutý průtok)
 V dílčím povodí Dyje byly stanoveny následující rámcové cíle:
 zajištění ochrany vodních poměrů v krajině i v urbanizovaných územích,
 obnova vodního režimu a zlepšování přirozené retenční schopnosti krajiny vč. urbanizovaných území,
 zajištění ochrany morfologie přirozených koryt vodních toků a ochrany všech typů mokřadů podle Ramsarské úmluvy,
 zlepšení hydromorfologických ukazatelů v korytech vodních toků a v údolních nivách,
 zlepšování kvality a stability vodních a na vodu vázaných ekosystémů,
 udržení a systematické zvyšování biologické rozmanitosti původních druhů, zachování či zlepšení migrační prostupnosti vodních toků pro vodní a na vodu vázané živočichy,
 obnova a vytváření přírodních a přírodě blízkých biotopů (revitalizace), podpora přirozených ekologických procesů (samovolná renaturace),
 zajištění uplatňování a dodržování standardů zemědělského hospodaření týkající se ochrany životního prostředí (cross compliance).
 zajištění ochrany a obnova trvalých porostů na březích vodních toků a rybníků v šíři minimálně 3 m od břehové čáry.
 Konkrétní cíle byly navrženy na celorepublikové úrovni ve smyslu zajistit a zpracovat jednotný přístup k této problematice formou koncepce. Do doby zpracování koncepce je doporučeno zaměřit se na problematické lokality (oblasti s urychleným odtokem, s nízkou retenční schopností, nadměrnou erozí, technicky upravené toky, nerozčleněná rozsáhlá zemědělská území, zatrubněné toky a meliorace) a v nich hledat plošná ucelená řešení a nikoliv pouze lokální opatření.
 Předpokládá se naplňování těchto obecných cílů dosažením ostatních cílů dobrého stavu vod u všech útvarů povrchových vod.
 Rámcové cíle pro uvedené vodní útvary jsou zakotveny v Rámcové směrnici a jsou totožné jako u povrchových vod. Konkrétní cíle jsou stanoveny individuálně dle schválené metodiky pro určení ekologického potenciálu. Při jejich určení se vychází z Přílohy č. 3, tabulky 1b nařízení vlády č. 61/2003 Sb. v platném znění.
 V následující tabulce jsou uvedeny HMWB a k nim seznam ukazatelů, u nichž nebylo dosaženo dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu. Pro tyto ukazatele byly v rámci kapitoly II. identifikovány odpovídající vlivy a na ně byla následně navržena opatření v kapitole VI, zajišťující jejich eliminaci či snížení do roku 2021. U útvarů s


text:
neznámým stavem je třeba do příštího hodnocení stavu zajistit jejich sledování formou zřízení monitoringu. V dílčím povodí Dyje se nenachází žádné umělé vodní útvary (AWB).
 Tab. IV.1.4a - Celkový přehled dosažení environmentálních cílů pro silně ovlivněné útvary povrchových vod dle prognózy hodnocení k roku 2015 – chemický stav
 Tab. IV.1.4 b - Celkový přehled dosažení environmentálních cílů pro silně ovlivněné útvary povrchových vod dle hodnocení k roku 2015 – ekologický potenciál
 Tabulka IV.1.4 - Cíle pro dosažení dobrého stavu silně ovlivněných útvarů povrchových vod k roku 2015
 Cíle ke snížení nepříznivých účinků povodní a sucha, zlepšování vodních poměrů a k ochraně ekologické stability, včetně tzv. Správných postupů v oblasti ochrany před povodněmi, jsou součástí části V – Ochrana před povodněmi a vodní režim krajiny, kap. V.3.1., V.3.2. a V.4.5.
 Zatímco kapitola IV.1 pojednává o stanovení cílů pro II. plánovací období, tato kapitola má za úkol vyhodnotit stav na konci tohoto období, tj. k roku 2021, po aplikaci programu opatření. Program opatření byl sestaven na úrovni Národních plánů povodí jako nejefektivnější kombinace navržených opatření v plánech dílčích povodí, která maximálně povede k dosažení většiny cílů. Ve vodních útvarech, kde nebylo možné cílů dosáhnout z důvodu nedoporučení realizace opatření (neúměrné náklady, nízký efekt) či jeho dlouhého náběhu, musí být uvedeny povolené výjimky dle Rámcové směrnice. Z uvedených principů vyplývá, že části kapitol IV.2 a IV.3.1 jsou předmětem zejména Národních plánů povodí v návaznosti na provedenou finanční analýzu.
 V současné době platná legislativa nepřipouští kroky, které by způsobily zhoršení stavu vodního útvaru. Pokud tedy budou dodržována ustanovení legislativních předpisů, bude tento cíl splněn.
 V případě realizace opatření, které by vedlo ke zhoršení stavu vodního útvaru, je nutné současně navrhnout kompenzační opatření, které negativní ovlivnění eliminuje. Zároveň všechna opatření, navrhovaná v kap. VI. a vedoucí k dosažení dobrého stavu, zamezují zhoršování stavu.
 Dosažení dobrého stavu je do roku 2021 požadováno u všech ukazatelů či složek uvedených v přílohové tabulce IV.1.1a. U těchto ukazatelů je cílem do roku 2021 dosáhnout dobrého stavu. Hodnocení odhadu stavu k roku 2021 bylo prováděno zpracovatelem Národního plánu povodí Dunaje.
 Na základě hodnocení stavu povrchových vod k roku 2012 (kapitola III), identifikaci významných vlivů v kapitole II, které způsobují nedosažení některých cílů (začátek kapitoly IV), byla v kapitole VI navržena různá opatření. Z těchto opatření byla na národní formou bodového hodnocení vybrána ta nejefektivnější, u nichž byl dále hodnocen jejich pozitivní dopad na stav vodních útvarů v roce 2021.
 Hodnocení dopadu opatření neboli odhad stavu k roku 2021 je též nazýván jako prognóza dosažení cílů stanovených na začátku II. plánovacího cyklu (2015).
 Pro odhad stavu povrchových vod po aplikaci vybraných opatření byly použity tyto principy:
 opatření typu „A“ na bodové zdroje znečištění měla známou účinnost a míru významnosti vztaženou ke každému dotčenému vodnímu útvaru;
 opatření typu „B“ měla odhad své účinnosti a významnosti;
 významnost byla vztažena procentem k látkovému toku ve VÚ;
 u opatření s neměřitelným účinkem (některá A i B) byl proveden odborný odhad dopadu individuálně;
 opatření typu „C“ měla určenou účinnost celoplošně s aplikací jen na vybrané VÚ.


text:
Celý proces byl proveden následovně. Z hodnocení stavu vyplývaly u jednotlivých ukazatelů naměřené hodnoty a jejich koeficient překročení vzhledem k limitům pro dobrý a velmi dobrý stav.
 Opatření typu „C“ zlepšovala stav na základě míry překročení ukazatele od limitu dobrého stavu nebo procentem z příčinku látkového toku daného vodního útvaru.
 Pro ukazatele stavu pocházející z atmosférické depozice byl uplatněn list opatření CZE208001. Na základě získaných dat o předpokládaném zlepšení ovzduší do roku 2020 (benzo(a)pyren a PM10) byly zjištěny procenta pro každý vodní útvar a porovnány s indexem překročení. Pokud výhledový index vyšel pod 1, bylo dosaženo cíle.
 U ukazatelů, které patří mezi pesticidy (list opatření CZE208003), bylo uvažováno celkové zlepšení, pokud se již nepoužívají a nebyly významně překročeny. U běžně používaných pesticidů bylo předpokládáno taktéž zlepšení v souvislosti s vymezováním ohrožených oblastí a v souvislosti s návrhem na přechod na ekologické zemědělství v OPVZ (CZE200802).
 U ukazatele fosfor celkový byl navržen list „C“ opatření na rybnících (CZE216001) a list na zemědělství (CZE208002), pro který byl efekt počítán společně s opatřeními typu „A“ (kapitola VI.1.7.) s tím, že se u útvarů s významným vlivem rybářství předpokládalo snížení o 20 % aktuálního vnosu fosforu ve VÚ sníženého o všechna evidovaná vypouštění z bodových zdrojů a podíl erozního fosforu. Aplikací listu opatření na zemědělství (CZE208002) bylo uvažováno se snížením odnosu fosforu procentem orné půdy, na které má dojít ke změně hospodaření nebo jsou v daném vodním útvaru navržena protierozní opatření.
 U překročeného ukazatele dusík dusičnanový do hodnocení také vstupovaly jako základní opatření zranitelné oblasti, ve kterých byl uvažován mírný efekt daný jejich vymezením (katastrální území). Mnohem větší dopad na dusičnanový dusík má výše zmíněné opatření na zemědělství (CZE208002), které předpokládá zatravnění nevhodných pozemků a přechod na ekologické zemědělství v ochranných pásmech vodních zdrojů. Efekt byl počítán dle vymezených ploch (orná půda s typem hospodaření, OPVZ, návrhy protierozních opatření, pozemky k zatravnění atd.) jako podíl změněné plochy k celkové ploše orné půdy po odečtení bodových zdrojů a odhadu atmosférické depozice vynásobený předpokládaným snížením v procentech. Snížení činilo od jednotek procent až do 50 % a běžný efekt se pohyboval od nuly po cca 20 %.
 U opatření typu „A“ a „B“ s měřitelným dopadem (opatření na bodových a difúzních zdrojích znečištění – kapitola VI.1.7) byly efekty nasčítány nejprve na jednotlivé VÚ. Jednalo se především o výstavby, dostavby kanalizací a čistíren odpadních vod, osazení terciálního čištění a zajištění přiměřeného čištění v celých VÚ. U biochemické spotřeby kyslíku (BSK5) a amoniakálního dusíku (NH4+) bylo dosažení cíle dopočteno na základě účinnosti a významnosti. Koeficient překročení se snížil o součin účinnosti a významnosti, a pokud klesl pod hodnotu 1, byl cíl dosažen. U dusičnanového dusíku (N-NO3) a celkového fosforu (Pcelk.)byly efekty všech opatření nasčítány dolů po toku. U dusičnanového dusíku se jednalo o velké ČOV a opatření na zemědělství, u celkového fosforu o ČOV, zemědělství a produkci z rybníků. Efekt z každého VÚ byl směrem dolů po toku snižován vždy o 20 %. V místě nádrží byl efekt zcela anulován. Nasčítané efekty se pak odečetly od látkového odtoku


text:
a tato hodnota se porovnala s limitním odtokem pro dobrý respektive velmi dobrý stav.
 Dopad na biologické složky byl posuzován individuálně dle navržených opatření na morfologii a zlepšení stavu pro ostatní látky. U nádrží se dopad posuzoval dle zlepšení přítoků.
 Vybrané cíle (pH, KNK, teplota, sírany, železo, mangan, aj.) byly při mírném překročení limitu a podezření na přírodní podmínky ve výhledu k roku 2021 zrušeny s tím, že pokud k nim nebude identifikován vliv, tak nebudou ve třetím cyklu hodnoceny.
 Obecně bylo zjištěno, že nejvíce antropogenního znečištění ve vodním prostředí pochází z atmosférické depozice. Dále jsou to bodové zdroje, zemědělství a v menší míře průmysl. Nelze opominout důlní vody, které v některých útvarech nebyly identifikovány jako vlivy, přesto mohou být nositeli znečištění. Dále se dá také konstatovat, že jak hodnocení, tak i cíle jsou dány podrobností a rozsahem monitoringu v jednotlivých dílčích povodích. U pesticidů a polyaromatických uhlovodíků platí, že tam, kde se sledují, jsou většinou překročeny, takže každý nový profil či sledovaný ukazatel v tomto směru znamená vysokou pravděpodobnost zhoršení stavu byť danou jen tím, že se začalo monitorovat.
 Po shrnutí výsledků za jednotlivé látky v jednotlivých útvarech a shrnutí za jednotlivá dílčí povodí bylo dosaženo výsledků uvedených v tabulkách IV.2.1a a IV.2.1b pro HMWB a AWB.
 Tab. IV.2.1a – Dosažení cílů v útvarech povrchových vod do roku 2021 – chemický stav
 Tab. IV.2.1b – Dosažení cílů v útvarech povrchových vod do roku 2021 – ekologický stav
 Výsledky v tabulce nevyznívají příznivě, což je dáno tím, že je zde pouze výsledek chemického/ekologického stavu/potenciálu vodních útvarů a nikoliv složek či dokonce jednotlivých látek. Těch se zlepšily desítky až stovky, což dokládá tabulka cílů v příloze č. IV.2.1a. Ukazatele, u kterých bylo odhadnuto, že k roku 2021 nedosáhnou dobrého stavu jsou uvedeny v přílohové tabulce č. IV.2.1b. Celkový odhad stavu k roku 2021 pro jednotlivé útvary povrchových vod je uveden v přílohové tabulce č. IV.2.1c.
 U vodních útvarů, které nemají nyní svůj monitorovací reprezentativní profil a stav byl u nich buď odvozen, nebo je klasifikován jako neznámý, je nutné tento profil zřídit, pokud v tomto útvaru byly identifikovány významné vlivy a je zde riziko nedosažení dobrého stavu.
 Tabulka IV.2.1a - Cíle dobrého stavu, které budou dosaženy k roku 2021
 Tabulka IV.2.1b - Cíle dobrého stavu, které nebudou dosaženy k roku 2021
 Tabulka IV.2.1c - Odhad stavu útvarů povrchových vod k roku 2021
 Zhodnocení dosažení dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu u HMWB a AWB je uveden v kapitole IV.2.4.
 Konkrétní cíle pro prioritní a nebezpečné prioritní látky nebyly stanoveny – viz kap. IV.1.1.1.4. Obecně k dosažení tohoto cíle jsou navržena opatření z kap. VI.1.10. - Opatření k omezování, případně zastavení vnosu nebezpečných a zvlášť nebezpečných látek do vod. Jedná se o konkrétní opatření na sanacích starých ekologických zátěží, která budou mít příznivý vliv i na povrchové vody a obecné opatření:
 CZE210001 Strategie k postupnému omezení nebo úplnému zastavení vnosu nebezpečných látek do povrchových vod
 Zaváděním těchto opatření je směřováno k dosažení cíle na snižování znečištění prioritními a nebezpečnými prioritními látkami,


text:
avšak nyní kvantifikovat dopad těchto opatření k roku 2021 není možné.
 K zamezení nebo omezení vstupu nebezpečných a závadných látek do podzemních vod jsou navrhována opatření sanací starých ekologických zátěží. Do jejich programu (kap. VI.1.10) bylo zařazeno 32 starých ekologických zátěží v celkem 14 útvarech podzemních vod.
 Po jejich realizaci je odhadován stav z hlediska nebezpečných a závadných látek beze změn i v roce 2021, a to z více důvodu. U mnoha starých ekologických zátěží nejsou rozpracovány projekty sanací, a tudíž se nedá předpokládat, že v roce 2021 dojde k dosažení dobrého stavu. Některé staré zátěže jsou navíc tak masivně znečištěné (a v některých z nich již sanace proběhla, ale problémy přetrvávají), že předpokládané sanace by buď trvaly dlouhou dobu, nebo v některých případech je možné, že ani potom by nedosáhly požadovaných výsledků.
 U zátěží, vybraných do plánu dílčího povodí je problém, že limity stanovené pro jejich sanaci, neodpovídají pracovním limitům stanoveným metodikou hodnocení a jsou až několikanásobně vyšší. Dalším významným problémem je to, že poměrně velká část starých zátěží se nedostala do programu opatření vůbec a tudíž u nich nedojde ke zlepšení stavu.
 Vzhledem ke všem těmto faktům nelze s dostatečnou věrohodností předpokládat zlepšení stavu pro bodové zdroje znečištění.
 V současné době platná legislativa neumožňuje kroky, které by způsobily zhoršení stavu. Pokud tedy budou dodržována ustanovení legislativních předpisů, měl by být tento cíl splněn. Do programu opatření je navržena skupina opatření (SEZ a obecná opatření na snižování vnosu dusičnanů, pesticidů a znečišťujících látek z atmosférické depozice), která by měly zamezit zhoršování stavu.
 Na základě vyhodnocení stavu útvarů podzemních vod k roku 2015, inventarizaci významných vlivů, způsobujících nedosažení dobrého stavu útvarů a návrhů opatření byla zpracována prognóza dosažení dobrého kvantitativního a chemického stavu na konci druhého cyklu, tj. k roku 2021.
 Kvantitativní stav podzemních vod je převážně dobrý, jenom malé procento útvarů nedosahuje dobrý stav. Většinou je těmto útvarům věnována zvýšený pozornost při povolování nových odběrů nebo při požadavku na navyšování stávajících odběrů. Zatím však nebylo nutné omezovat současné odběry.
 Navrhovaná opatření jsou zaměřena hlavně na zpřesňování hodnot přírodních zdrojů – což se sice v prognóze neprojeví zlepšením stavu v roce 2021, ale umožní to vyhodnotit stav útvarů, které nebyly k roku 2015 hodnoceny.
 Přehled prognózy je uveden v souhrnné tabulce IV.2.1c.
 Tab. IV.2.1c – Dosažení kvantitativního stavu útvarů podzemních vod do roku 2021
 * V roce 2021 již bude známo, jestli je útvar v dobrém nebo nevyhovujícím stavu.
 Mezi nejvýznamnější vlivy, způsobující nedosažení dobrého chemického stavu je zemědělské hospodaření (tj. překročení prahových hodnot pro dusičnany, pesticidy a jejich metabolity), dále znečištění ze starých kontaminovaných míst (hlavně kovy, polyaromatické uhlovodíky a chlorované uhlovodíky a vliv atmosférické depozice (znečištění kovy a polyaromatickými uhlovodíky mimo staré zátěže). Ostatní překročení limitních hodnot je buď poměrně málo časté (chloridy a sírany) anebo je obtížné identifikovat jejich původ – to se týká hlavně amonných iontů. Občas jsou také překračovány limitní koncentrace hliníku, což může souviset jak se znečištěním ze starých kontaminovaných míst, tak s vyplavováním hliníku při acidifikaci. Navržená opatření byla posuzována podle předpokládané účinnosti


text:
a zajištění finančních zdrojů.
 Pro znečištění dusičnany ze zemědělství jsou hlavním opatřením akční programy ve zranitelných oblastech (kapitola VI.1.1). Při prognóze se předpokládalo zlepšení v případech, že ve všech pracovních jednotkách, ve kterých jsou v současné době překračovány koncentrace dusičnanů, je podíl zranitelných oblastí alespoň 50 %; zároveň se však přihlíželo k vývoji koncentrací dusičnanů v podzemních vodách. To se týká relativně velkého počtu pracovních jednotek, kde platí limit 50 mg/l NO3, v případě nižších limitů pro související útvary povrchových vod byly ale akční programy ve zranitelných oblastech nedostatečné. V takovém případě se přihlíželo stejně jako v případě povrchových vod k navrženému opatření na zemědělství (CZE208002), které předpokládá zatravnění nevhodných pozemků a přechod na ekologické zemědělství v ochranných pásmech vodních zdrojů (viz výše). Snížení však v případě podzemních vod nebylo příliš významné, efekt se pohyboval od nuly po cca 25 %, ale nejvíce pracovních jednotek útvarů podzemních vod vykazuje efekt do 10 %. I zde se přihlíželo k vývoji koncentrací, takže v některých případech byly účinnosti navýšeny, naopak v případě stabilního nebo rostoucího trendu byl odhad dosažení stavu příslušně upraven.
 Pro znečištění pesticidy a jejich metabolity byl postup obdobný jako pro povrchové vody – zlepšení k roku 2021 se předpokládalo hlavně pro již nepoužívané pesticidy nebo jejich metabolity (s výjimkou atrazinu, vzhledem k jeho perzistenci v půdě a horninovém prostředí). Pro ostatní pesticidy se sice předpokládá zlepšení v souvislosti s vymezováním ohrožených oblastí, zákazem používání vybraných pesticidů v ochranných pásmech vodních zdrojů a v souvislosti s návrhem na přechod na ekologické zemědělství v ochranných pásmech, tento efekt se však v případě podzemních vod pravděpodobně projeví většinou až po roce 2021.
 Pro útvary s nevyhovujícím chemickým stavem kvůli starým kontaminovaným místům byla sice navržena konkrétní opatření, vzhledem k dostupným finančním prostředkům a relativně dlouhé odezvě podzemních vod se pro tyto útvary nepředpokládá zlepšení k roku 2021.
 V případě útvarů s vlivem atmosférické depozice (znečištění kovy a polyaromatickými uhlovodíky mimo staré zátěže) bylo při prognóze vycházeno stejně jako v případě povrchových vod ze strategie znečištění ovzduší. Pro podzemní vody se kromě zjištěného procenta snížení přihlíželo k trendu vývoje koncentrací – obdobně jako v případě dusičnanů.
 Pro ostatní nevyhovující ukazatele bude teprve nutné zjistit konkrétní vlivy, jejich zlepšení se tedy k roku 2021 v naprosté většině nepředpokládá.
 Přehled prognóz je uveden v souhrnné tabulce IV.2.1d.
 Tab. IV.2.1d – Dosažení chemického stavu útvarů podzemních vod do roku 2021
 Předpokládá se, že postupným zaváděním opatření podporujících dosažení dobrého stavu bude k roku 2021 odvrácen významný vzestupný trend u všech ukazatelů jakosti ve vodních útvarech, uvedených v tabulce IV.1.1.2.4.
 Pro dosažení dobrého stavu území vyhrazených pro odběry pro lidskou spotřebu jsou (mimo hospodaření v ochranných pásmech vodních zdrojů dle platné legislativy) přispívají opatření typu A vedoucí k eliminaci bodových zdrojů znečištění (kap. VI.1.7) a opatření k zabránění nebo k regulaci znečištění z plošných zdrojů (kap. VI.1.8) a opatření k omezování, případně zastavení vnosu nebezpečných a zvlášť nebezpečných látek do vod (kap. VI.1.10). Pro vodárenské nádrže jsou v kapitole VI.1.3 navrženy listy opatření typu B řešící odstranění


text:
komunálního znečištění v povodí vodárenských nádrží. Na vybrané útvary povrchových vod nacházejících se v povodí nad vodárenskými nádržemi, je navrženo opatření DYJ203107 (Omezení obsahu fosforu ve vybraných útvarech povrchových vod).
 Cílů ve zranitelných oblastech směřujících ke snížení znečistění vodních útvarů dusičnany ze zemědělských zdrojů, je dosahováno zejména obecným opatřením:
 CZE208002 Snižování znečištění ze zemědělství a ochrana vodního prostředí
 Pro citlivé oblasti (celou ČR) je cílem dodržování příslušných emisních standardů pro vypouštění odpadních vod do vod povrchových, ovlivňujících kvalitu v ukazatelích znečištění celkový dusík a sloučeniny dusíku a celkový fosfor. K jejich dosažení jsou v programu navržena opatření vedoucí k eliminaci bodových zdrojů znečištění (kap. VI.1.7).
 Zavádění opatření a předpisů Nitrátové směrnice a směrnice o čištění městských odpadních vod směřuje ke dosažení dobrého stavu podle Rámcové směrnice. Předpokládá se postupné snižování počtu a rozlohy zranitelných oblastí, uvedených v tabulce IV.1.1.1.3.
 Z opatření navržených v plánu dílčího povodí jsou pro koupací vody relevantní ta, která směřují ke snižování mikrobiálního znečištění a nadměrného výskytu sinic a vodního květu. Jedná se především o opatření typu A v povodí těchto nádrží vedoucí k eliminaci bodových zdrojů znečištění (zvláště městských odpadních vod) (kap. VI.1.7) a k zabránění nebo regulaci znečištění z plošných zdrojů (kap. VI.1.8). Na vybrané útvary povrchových vod nacházejících se v povodí nad vybranými vodními nádržemi, na kterých jsou určené vody ke koupání je navrženo opatření DYJ204001 (Omezení obsahu fosforu ve vybraných útvarech povrchových vod).
 Je předpoklad, že postupným jejich zaváděním bude zabráněno zhoršování stavu koupacích oblastí a pokud se nevyskytnou extrémní hydrologické podmínky, tak všechny tyto oblasti dosáhnou k roku 2021 dobrého stavu. Podle reportingu ke směrnici 2006/7/ES je u všech koupacích míst předepsaných cílů dosaženo.
 V dílčím povodí Dyje se nachází 6 ptačích oblasti, 90 evropsky významných lokalit a 105 maloplošných zvláště chráněných území s vazbou na vodu. Hodnocení stavu území z registru chráněných území dle Rámcové směrnice je plně v kompetenci MŽP. Cílený monitoring, ani hodnocení stavu v chráněných územích nejsou zatím prováděny.
 Předpokládá se obecné naplňování cílů vzhledem k předmětům ochrany, stanovených v příslušných podrobných plánech péče. Obecné zlepšení stavu vodních útvarů, ve kterých tato území leží, je jen ku prospěchu věci. Při hodnocení opatření byla zvýhodněna ta opatření, jež jsou situována v těchto územích nebo v jejich těsné blízkosti.
 Pro stanovení konkrétních cílů vztažených na vodní prostředí je nutné do roku 2018 vypracovat metodiku. V rámci metodiky musí být stanoveny referenční podmínky pro jednotlivé chráněné druhy či území převedené na požadovanou jakost vody. Taktéž musí být zřízen monitoring těchto oblastí, aby se daly cíle následně hodnotit.
 Naplňování těchto cílů probíhá průběžně a není vázáno na Plány povodí. Plán dílčího povodí Dyje neobsahuje žádná konkrétní opatření patřící do této kapitoly. Existují však opatření zařazené do jiných kapitol, které mají úzké souvislosti s těmito cíli. Týká se to především opatření na nádržích a v jejich okolí. Z těchto všech uvedených důvodů zde není zhodnocení a předpokládá se, že cíle jsou postupně naplňovány.
 Cíle byly stanoveny rámcově a k nim byly navrženy listy opatření věnující se ochraně a péči o krajinu (CZE219001,


text:
CZE215001). Po jejich transponování do příslušných právních předpisů lze výhledově očekávat jejich postupné pozvolné naplňování. Celoplošná aplikace principu retence vody v krajině zajistí komplexní ochranu vod včetně prevence před suchem a povodněmi, nicméně tento proces bude trvat řádově minimálně desítky let.
 Zhodnocení dosažení těchto cílů proběhlo obdobným způsobem, jak je to popsáno v kapitole IV.2.1.1.2. Souhrnné výsledky udávají následující tabulky.
 Tab. IV.2.4a – Zhodnocení dosažení cílů pro silně ovlivněné vodní útvary – chemický stav
 Tab. IV.2.4b – Zhodnocení dosažení cílů pro silně ovlivněné vodní útvary – ekologický potenciál
 V dílčím povodí Dyje se nenacházejí žádné umělé útvary povrchových vod.
 Tabulka IV.2.1a – Cíle dobrého stavu, které budou dosaženy k roku 2021
 Tabulka IV.2.1b – Zhodnocení dosažení cílů ÚPV k roku 2021
 Tabulka IV.2.1c – Odhad stavu útvarů povrchových vod k roku 2021
 Podle ustanovení § 23a odst. 4 vodního zákona mohou být pro vybrané vodní útvary určeny zvláštní cíle ochrany vod, které spočívají v prodloužení lhůty uvedené v ustanovení § 23a odst. 2 vodního zákona. Zvláštní a méně přísné cíle se navrhují v případech, kdy nemohlo být dosaženo konkrétních cílů ve vodních útvarech ke konci plánovacího cyklu, respektive k roku 2015, kdy jich mělo být prvotně dosaženo (ustanovení § 23a odst. 2 vodního zákona). Zdůvodnění lze prodloužit na nejdéle další dvě šestiletá období tj. do roku 2027.
 Dle Rámcové směrnice je účelem výjimek obecné prodloužení termínů za účelem postupného dosahování cílů pro vodní útvary.
 Dle Rámcové směrnice se výjimky dělí na následující 4 typy:
 1) PRODLOUŽENÍ LHŮT (čl.4 odst. 4 Rámcové směrnice) – postupné dosahování cílů. Tato výjimka je aplikována v případě, že dosažení environmentálních cílů do konce druhého plánovacího cyklu (r. 2021):
 není technicky proveditelné,
 by bylo neúměrně nákladné (stanoveny v rámci NPP Dunaje),
 neumožňují přírodní podmínky.
 Prodloužení lhůt lze aktualizovat ještě během třetího plánovacího cyklu. Za rok 2027 lze prodlužit lhůty pouze z důvodů přírodních podmínek. Do roku 2027 by tedy mělo být definitivně jasné, jestli je nemožnost dosažení environmentálních cílů trvalého charakteru či nikoliv.
 2) MÉNĚ PŘÍSNÉ CÍLE (čl.4 odst. 5 Rámcové směrnice). Cíle tohoto charakteru stanovujeme v případě, že dosažení environmentálních cílů:
 by bylo neúměrně nákladné (stanoveny v rámci NPP Dunaje).
 Zároveň ve chvíli stanovení mírnějších cílů by mělo být jasné, že nemožnost dosažení environmentálních cílů je trvalého charakteru.
 3) DOČASNÉ ZHORŠENÍ STAVU (čl.4 odst. 6 Rámcové směrnice) – výjimku aplikujeme, pokud dojde ke zhoršení stavu vodního útvaru v důsledku okolností přírodní povahy nebo vyšší moci, které jsou výjimečné nebo nemohly být rozumně předpokládány (jedná se např. o extrémní povodně, déletrvající suchá období či havárie).
 4) ZMĚNY FYZIKÁLNÍCH POMĚRŮ A ROZVOJOVÁ ČINNOST ČLOVĚKA (čl.4 odst. 7 Rámcové směrnice) – výjimku aplikujeme, pokud dojde k nedosažení dobrého stavu podzemních vod, dobrého ekologického stavu nebo, kde je to relevantní, dobrého ekologického potenciálu nebo neúspěch při předcházení zhoršování stavu útvaru povrchové nebo podzemní vody jsou důsledkem vlivu nově změněných fyzikálních poměrů v útvaru povrchové vody nebo změn hladin útvarů podzemní vody, nebo neúspěch při zamezení zhoršení z velmi dobrého na dobrý stav útvaru povrchové vody je důsledkem nových trvalých


text:
rozvojových činností člověka.
 Poslední dva typy výjimek nebyly v žádném útvaru povrchových a podzemních vod stanoveny.
 Výjimka prodloužení lhůt byla stanovena tam, kde je dosažení dobrého stavu k roku 2027 reálné, nicméně v II. plánovacím cyklu nebylo navrženo nebo nebylo v rámci EA vybráno takové opatření, které by k dosažení dobrého stavu vedlo.
 Nejčastěji byla použita výjimka technická neproveditelnost.
 Nejčastější příčinou nedosažení cíle (nutnost aplikace této výjimky) je
 nižší priorita opatření,
 nedostatečná připravenost,
 dlouhá doba realizace,
 dlouhá doba náběhu efektu opatření (plošné zdroje – pesticidy, sanace SEZ apod.),
 nedostatek finančních zdrojů, který realizaci opatření odsouvá až po roce 2018.
 Dalším typem výjimky, která byla použita je neznámá příčina, která je aplikována v případech, kdy není znám vliv způsobující nedosažení cíle a opatření tak vůbec nelze navrhnout. Z tohoto důvodu je tato výjimka aplikována u některých ukazatelů bez opatření či s opatřením typu průzkumného monitoringu, kde je předpoklad, že ve třetím cyklu bude po identifikaci vlivu správné opatření navrženo.
 Zdůvodnění nepřiměřených nákladů nebylo využito, jelikož žádné z navržených opatření nebylo neúměrně nákladné. Taktéž zdůvodnění z titulu přírodních podmínek nebylo nikde stanoveno.
 Princip návrhu výjimek spočíval v indexu překročení nedosaženého cíle a současně byla vzata v potaz opatření odsunutá do třetího cyklu. Pakliže byla tato opatření již dostatečná, aplikovala se výjimka prodloužení lhůt. Pokud nebylo žádné opatření na daný ukazatel navrženo, pak rozhodovala reálnost dosažení cíle k roku 2027. Když byl index překročení do dvounásobku, bylo aplikováno prodloužení lhůt, jinak byly zvoleny méně přísné cíle. Pouze pro PAU byl jako hranice mezi prodloužením lhůt a méně přísnými cíli brán v úvahu pětinásobek překročení.
 Souhrnné informace o počtu aplikovaných výjimek k roku 2015 pro povrchové vody udávají tabulky IV.3.1a pro ekologický a IV.3.1b pro chemický stav.
 Tab. IV.3.1a - Analýza zdůvodnění prodloužení lhůt pro útvary povrchových vod – ekologický stav
 Tab. IV.3.1b - Analýza zdůvodnění prodloužení lhůt pro útvary povrchových vod – chemický stav
 P o d z e m n í v o d y
 Při navrhování výjimek byly respektovány tyto principy:
 všechny útvary, které nedosáhly dobrého stavu k roku 2015, musí být značeny jako výjimky, a to i za předpokladu, že v roce 2021 dobrý stav bude dosažen
 prodloužení lhůt jako typ výjimky je možné aplikovat pouze pro ty útvary, u kterých se dá na základě navržených opatření dosažení dobrého stavu nejpozději k roku 2027 (eventuální prodloužení lhůt za rok 2027 z důvodů přírodních podmínek lze v současné době odhadnout pouze s velkou dávkou nejistoty a bude tudíž aktualizováno až na konci II. plánovacího cyklu)
 pro ostatní útvary podzemních vod je nutné aplikovat výjimku nižších cílů
 odůvodnění výjimek je poměrně obtížné, pro prodloužení lhůt je možné použít pouze technickou neproveditelnost, nadměrné náklady a přírodní podmínky; pro nižší cíle pak jen technickou neproveditelnost a nadměrné náklady
 v případě, že nejsou navržena dostatečně efektivní opatření nebo pro ně nejsou zajištěny finanční zdroje, není možné předpokládat zlepšení stavu
 jeden útvar může má zpravidla více typů výjimek podle vlivů, způsobujících nedosažení dobrého stavu.
 Všechny nevyhovující útvary v roce 2015 jsou označeny jako výjimky – prodloužení


text:
lhůt a jako odůvodnění technická neproveditelnost (viz tabulka IV.3.1c).
 Tab. IV.3.1c - Analýza zdůvodnění prodloužení lhůt pro útvary podzemních vod – kvantitativní stav
 Útvary, které pravděpodobně dosáhnou dobrého stavu k roku 2021, mají použitou výjimku prodloužení lhůt, přičemž obecně bylo zvoleno odůvodnění technické neproveditelnosti, pro hlubší útvary také přírodní podmínky – dá se totiž předpokládat, že odezva prostředí je pro tyto útvary delší. Pro ostatní útvary (které nedosáhnou dobrý stav k roku 2021) jsou v současné době navrženy výjimky typu prodloužení lhůt a méně přísných cílů podle prognózy efektu opatření. Pokud byly navrženy méně přísné cíle, je jako odůvodnění použita technická neproveditelnost, neboť pro tento typ výjimky není možné použít jako odůvodnění přírodní podmínky. Na konci II. plánovacího cyklu však bude provedena aktualizace prognóz efektů opatření a dá se předpokládat, že některé útvary s méně přísnými cíli budou dodatečně překlasifikovány jako výjimka prodloužení lhůt.
 Celkově tedy většina útvarů s výjimkami má dva typy výjimek podle vlivů, které způsobují nedosažení dobrého stavu.
 Přehled výjimek s prodloužením lhůt je uveden v souhrnné tabulce IV.3.1d.
 Tab. IV.3.1d - Analýza zdůvodnění prodloužení lhůt pro útvary podzemních vod – chemický stav
 Méně přísné cíle byly navrženy u ukazatelů, u kterých se nepředpokládá dosažení dobrého stavu ani k roku 2027 z důvodu absence dostatečně efektivních opatření. Jedná se o ukazatele, které byly násobně překročeny (více než dvakrát). Výjimka byla aplikována s tím, že samotná výše méně přísných cílů bude stanovena až ve třetím cyklu s ohledem na vývoj a eventuálně nově vzniklá opatření.
 V roce 2021 další plán rozšíří tento seznam o zbylé výjimky z předchozí kapitoly, u kterých bude v tu dobu jasné, že ani k roku 2027 nebudou splněny. Souhrn počtů udává tabulka IV.3.2a. a IV.3.2b.
 Tab. IV.3.2a - Analýza zdůvodnění stanovení méně přísných cílů pro útvary povrchových vod – ekologický stav
 Tab. IV.3.2b - Analýza zdůvodnění stanovení méně přísných cílů pro útvary povrchových vod – chemický stav
 Pro podzemní vody nebyly nižší cíle – kvantitativní stav stanoveny.
 Všechny útvary, zařazené do méně přísných cílů, mají odůvodnění technická neproveditelnost.
 Tab. IV.3.2c - Analýza zdůvodnění stanovení méně přísných cílů pro útvary podzemních vod – chemický stav
 U povrchových a podzemních vod a chráněných oblastí není ve II. plánovacím období výjimka z důvodů změn fyzikálních poměrů zatím uplatňována.
 Tabulka IV.3.1 – Návrh zvláštních a méně přísných cílů (výjimky) pro povrchové vody


text:
26 Cdo 3445/2015
 Dotčené předpisy: § 243c odst. 1 o. s. ř. ve znění do 31.12.2013, § 238 odst. 1 písm. d) o. s. ř. ve znění do 31.12.2013, § 238 odst. 1 písm. e) o. s. ř. ve znění do 31.12.2013
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Zbyňka Poledny a soudců JUDr. Miroslavy Jirmanové, Ph.D., a JUDr. Aleše Zezuly v exekuční věci oprávněné DIRECT pojišťovny, a. s. se sídlem v Brně, Nové sady č. 996/25, identifikační číslo osoby 25073958, zastoupené JUDr. Petrem Gallatem, advokátem se sídlem v Chrudimi, Filištínská č. 145, proti povinnému F. R. , za účasti manželky povinného M. R., zastoupenými JUDr. Bedri Tomáškem, advokátem se sídlem v Kolíně, Politických vězňů č. 27, pro 820 Kč, vedené u Okresního soudu v Kolíně pod sp. zn. 36 EXE 1242/2012, o dovolání povinného a manželky povinného proti usnesení Krajského soudu v Praze ze dne 27. února 2015, č. j. 25 Co 104/2015-140, 25 Co 105/2015, takto:
 Nejvyšší soud České republiky dovolání povinného a manželky povinného proti usnesení Krajského soudu v Praze ze dne 27. února 2015, č. j. 25 Co 104/2015-140, 25 Co 105/2015, podle ustanovení § 243c odst. 1 věty první zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění účinném do 31. prosince 2013 (srov. Čl. II bod 2 zákona č. 293/2013 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony) dále jen o. s. ř. , odmítl, protože v části, v níž napadají rozhodnutí o návrzích povinného a manželky povinného na zastavení exekuce, směřuje proti usnesení odvolacího soudu, kterým bylo rozhodnuto o peněžitém plnění nepřevyšujícím 50 000 Kč [§ 238 odst. 1 písm. d) o. s. ř., srov. shora výši částky, pro niž byla exekuce nařízena], a v části, v níž napadají rozhodnutí o návrhu manželky povinného na odklad exekuce, mimoto směřuje proti rozhodnutí odvolacího soudu, proti němuž zákon tento mimořádný opravný prostředek nepřipouští [§ 238 odst. 1 písm. e) o. s. ř.] a v dovolacím řízení proto nelze pokračovat.


text:
Regulace open-source P2P platební sítě Bitcoin | epravo.cz
 ID: 93971upozornění pro uživatele
 V dnešní době, kdy dochází ve společnosti k tak markantním změnám zapříčiněných obrovským technologickým vývojem, je nutné se zamyslet nad všemi důsledky, které jsou s touto genezí spjaty. Nebál bych se totiž tvrdit, že technologické možnosti mílovými kroky předbíhají legislativu a ze své podstaty se vymykají jakémukoliv dosavadnímu právně-normativnímu uchopení.
 Právní normy jsou v podstatě odrazem společenských vztahů a reflektují náležitosti a možnosti reálného lidského života s respektováním základních fyzikálních zákonů, tudíž k možnostem, jaké jsou lidstvu nabídnuté prostřednictvím virtuálního prostředí často nelze přistupovat analogicky, neboť se jedná o prostředí zcela specifické, vystavěné na základě odlišné architektury, kdy primární stavební jednotkou nejsou atomy, ale počítačový kód, který v sobě nese soubor zákonitostí určujících, jakým způsobem je virtuální svět koncipovaný.
 Kromě samotných nově se tvořících prostředí – virtuálních světů, je v rámci výše nastíněné problematiky nejdiskutovanějším tématem poslední doby otázka právní regulace virtuálních měn. Skoro denně se můžeme v médiích setkat s novinkami souvisejícími s obchodováním virtuálními měnami, často také v souvislosti s různými krádežemi těchto virtuálních měn (jedná se o kardinálně vysoké částky), přitom mám dojem, že se tato problematika těší prozatím pouze marginálnímu zájmu odborné právnické veřejnosti, a proto se mi zdá za velice aktuální, tuto problematiku zachytit a zmapovat, a to především z pohledu právní regulace u nás, ale částečně i v rámci Evropské unie či dalších světových ekonomických mocností. Osobně se domnívám, že je třeba se věnovat úvahám nad samotnou potřebou svazování právními normami prostředí internetu, které jakoby nezná hranic (nemyslím pouze ty státní), neboť se jedná o fenomén, na který právní praxe reaguje s vysokými obtížemi, jelikož ani odborná veřejnost dosud nedospěla ke konsenzu, jak má být tato oblast regulována a zda vůbec.
 Bez peněz do hospody nelez, aneb no money no funny.
 Aniž bych to myslel pejorativně, dnešní doba se dá charakterizovat jako doba materialisticky zaměřená, a to rozhodně nejen v ekonomicky bohatším světě. Dá se tak usuzovat už jen z takové maličkosti, že pokud vyslovíme slovo hodnota, naprosté většině se vybaví hodnota materiální – cena, a ne třeba hodnota morálního či duchovního rozměru. Ale i v tomto světě peněz, nejsou peníze cílem, ale prostředkem. Za peníze v Praze dům, svět se točí kolem peněz, a dá se říct, že toho, co je na prodej, rapidně přibývá, a k nezaplacení jsou jen okamžiky prezentované v reklamě na jednu kreditní kartu. Jenže peníze jsme si prostě vymysleli k tomu, abychom mohli jednoduše obchodovat, je to tedy pomůcka, která se zákonitě musí vyvíjet a reflektovat rychlé tempo změn ve společnosti. Otázkou zůstává, jestli stejně jako v umění, kde v případě inspiračního a tvůrčího vrcholu všech uměleckých stylů se společnost vždy domnívala, že již nelze vymyslet nic nového, a dokonce se bránila všem novým tendencím (např. Van Gogh zemřel, aniž by prodal jediný svůj obraz), i ve světě ekonomiky, nejsme svědky další revoluce, které se prostě nedá zabránit, neboť život se vyvíjí směrem k mnohem většímu využívání moderních forem komunikace a vzájemné směny statků.
 Bezesporu velmi


text:
zajímavá, a s projednávanou problematikou související, je skutečnost, že prvními „penězi“ byly všeobecné ekvivalenty nebo také komoditní peníze, které byly různé pro různé části světa a různé epochy, např. ve starověkém Babylóně to bylo obilí, v Číně mušličky, staří Slované používali plátno.[1] Takže fakt, že dnes to mohou být nadnárodní počítačové „kódy“ zas tak převratně inovativní zase není.
 Definice Bitcoin
 I když by se tak na první pohled mohlo zdát, Bitcoin není virtuální měna, se kterými se můžeme setkat především v herním internetovém prostředí. Bitcoin je počítačový software, přesněji internetová open-source peer-to-peer platební síť. Open-source software je takový, jenž má otevřený zdrojový kód, čili legálně upravovatelný a zdarma dostupný. Peer-to-peer je označení pro formu takové sítě, ve které spolu komunikují přímo jednotliví uživatelé, a tedy není třeba pro komunikaci (výměnu dat) žádný server. Tato síť funguje od roku 2009, jako tvůrce figuruje osoba Satoshi Nakamoto, kdy se klidně může jednat i o skupinu osob, neboť to je pouze internetová přezdívka. Jen tak na okraj podotýkám, že nedávno byl časopisem Newsweek za tvůrce označen Američan totožného jména, který se tomuto nařčení urputně brání, od jakékoliv souvislosti s tvorbou Bitcoinu se distancoval a stěžuje si na neúnosnou pozornost, jakou se mu dostává od médií. Každopádně po vzniku, ať už je stvořitelem kdokoliv, již nedochází z jeho strany k žádné ingerenci, ani k žádné mediální prezentaci či podobně, dá se tedy říci, že síť byla ponechána vlastnímu osudu.
 Tento software se díky svým specifikům a postupné masivní medializaci stává reprezentantem alternativních platebních prostředků. Těmito specifiky jsou především naprostá decentralizace a volnost, neboť daná síť je koncipována tak, aby zabránila jakékoliv ingerenci, neboť nelze řídit peněžní toky, nikdo nemůže zabavit či zrušit účet apod. Žádnými zvláštními pravomocemi nedisponuje ani, v roce 2012 vzniklá, Bitcoin Foundation, starající se o „infrastrukturu“ i propagaci měny. Další významným specifikem je záležitost emise samotných Bitcoinů, jakožto platebních jednotek. Ve své podstatě se totiž jedná spíše o činnost podobnější těžbě zlata na divokém západě, než tisknutí bankovek někde ve Španělsku. Počet Bitcoinů je omezen na maximální množství necelých 21 miliónů kusů, kdy v současné době máme v oběhu již více než polovinu „mincí“ a geneze jejich vzniku je taková, že nové se „netisknou“, ale opravdu „těží“, kdy tímto „těžením“ je myšleno řešení matematicky velmi složité operace (vysoká náročnost na grafickou kartu počítače i vysoká spotřeba elektrického proudu). V případě pozitivního vyřešení takové složité operace je uživatel odměněn získáním nového Bitcoinu. Složitost těchto úloh diagonálně roste s počtem „bitcoinchtivých“ dobrodruhů, takže nové „mince“ je mnohem a mnohem těžší získat. Jedná se o tvůrcem zamýšlené opatření vedoucí k zabránění rychlého „vytěžení“ měny, kdy se za stávající konstelace předpokládá, že poslední Bitcoin bude získán v roce 2140. Ve světě počítačových nadšenců se tak dá hovořit o nové zlaté horečce, jen ten severní vítr není natolik krutý, ale na druhou stranu vlků (ne jen z Wall street) se po internetu prohání mnohem víc. Dalším důležitým specifikem je průběh platby, jenž probíhá pomocí počítačového programu resp. mobilní aplikace. Program umožňuje uživatelům působit ve dvou rolích.


text:
Uživatel totiž může být pouze koncový uživatel, nebo se může v rámci sítě angažovat jako těžař, který kromě výše zmíněné funkce dále plní roli jistého kontrolora transakcí, přičemž nic nebrání tomu, aby stejná osoba vykonávala obojí. Na úplně podrobné obeznámení s technickým fungováním a genezí „těžení“ se však necítím příliš fundovaný, proto případné zájemce odkazuji na internetové články, které se touto problematikou zabývají, ale domnívám se, že pro osvětlení problematiky seznámení v takovém rozsahu dostačuje.
 Z výše nastíněných specifik tedy vyplývá, že největší devizou sítě Bitcoin jsou univerzálnost, rychlost a bezprostřednost možných plateb, které především nejsou dozorovány žádnou institucí veřejné moci a dále také relativní bezpečnost, kdy může být celé jmění umístěné na maličké paměťové kartě, neumožňující dálkový přístup, klidně zavřené doma v sejfu, k čemuž neexistuje adekvátní alternativa, což při vzetí v úvahu, že se jedná o naprosto nekrytý obnos bez žádné vazby k majiteli, může vyhovovat především osobám disponujícím nelegálně získaným majetkem. Výše zmíněná bezprostřednost a rychlost je vykoupená absencí jakékoliv záruky a dalo by se to přirovnat k tomu, že pokud by na silnicích neplatila pravidla silničního provozu, dalo by se hypoteticky hovořit o umožnění mnohem rychlejšího a svobodnějšího přesunu z místa A do místa B, ale reálně by hrozila třetí světová a málokdo by se vůbec někam autem dostal. Otázka bezpečnosti na internetu by byla na samostatné téma, nicméně je zřejmé, že obecně není příliš vysoká a v případě sítě Bitcoin to platí dvojnásob, neboť proti sofistikovanému hackerskému útoku jsou samostatní uživatelé v podstatě bezbranní.
 Jak jsem již naznačil, tak tato náhražka měny může být velmi lákavou pro osoby, které chtějí legalizovat výnosy z trestné činnosti. Velkým přínosem do budoucna by dle mého názoru byla technická možnost evidovat veškerý pohyb platných peněz, což by vedlo k eliminaci těchto aktivit, nicméně moderní technologie jsou zatím využívány častěji pro „temnou stranu síly“, a tak i když se pohyb Bitcoinů zaznamenává, není to v praxi v podstatě k ničemu. Existují totiž internetové aplikace sloužící doslova jako virtuální prádelny peněz. Uživatelé jednoduše postupují tak, že tam pošlou své Bitcoiny, aplikace je zamíchá s Bitcoiny od jiných uživatelů a následně vrátí původním majitelům jiné Bitcoiny stejné hodnoty. Je to, jako by vrah hodil tričko potřísněné krví do obrovských necek, kde je sto totožných triček, které se po vyprání náhodně vrátí lidem, kteří je do necek vhodili, tričko se tak dohledat dá, ale komu před tím patřilo již nikoliv (v případě Bitcoinů samozřejmě hovoříme o mnohonásobně větších entitách, než je třeba sto triček).
 Za co se dá platit?
 Mnoho uživatelů vnímá Bitcoiny jako investici (komoditu např. podobnou zlatu), neboť nárůst hodnoty byl enormní, jelikož vysoká poptávka na trhu způsobila, že oproti počáteční době, kdy bylo skoro nemožné prodat třeba i 10.000 Bitcoinů za 50 USD, protože se nenašel kupec, se dnes cena 1 Bitcoinu pohybuje kolem 600 USD. Vrchol byl dosažen na konci roku 2013, kdy se hodnota pohybovala dokonce těsně nad 1000 USD. Stávající „propad“ sice může naznačovat jistý trend, ale s ohledem na velmi časté a obrovské výkyvy jaké za


text:
svoji krátkou kariéra tato „měna“ zažila, se to nedá označit za příliš směrodatné.
 Primárně se však jedná o platidlo, za které lze v současné době pořídit skoro vše, případně se dá směnit skoro za jakoukoliv platnou měnu. Takové směnárny jsou provozovány i na českých doménách. Nejčastější využití je na poli internetu, ale setkáváme se již i s platbami v kamenných obchodech.
 Ochrana osob nebo danit či nedanit, to je oč tu běží?
 Zda je to ducha důstojnější snášet střely a šípy rozkacené sudby, či proti moři běd se chopit zbraně a skoncovat je vzpourou, jakoby se zamýšlel králevic dánský nad tím, jestli nenastal čas vzepřít se bankovnímu systému a stát se nezávislým na veřejné moci.
 Výrazným fenoménem kybersvěta je až „Matrixovská“ angažovanost využít internet k osvobození lidstva od politické nadvlády resp. nadvlády nadnárodních korporací či finančních institucí, což dokládají mediálně známé akce skupiny Anonymous apod. Tento trend je patrný i ve vztahu k sítí Bitcoin, která má ambice stát se stěžejním nástrojem umožňujícím nezávislost na současných vládách. I když se technologie vyvíjejí, mění se kulisy života, tak lidé se tolik nemění (stačí se podívat na Krym), proto mě při zamýšlení nad podobnými proklamacemi osvobození hned vyvstane na mysli pasáž z knížky 1985 autora George Orwela perfektně popisující nikdy nekončící koloběh lidského boje o moc. Podle Prof. Holländera, má legitimita moci dvě stránky: procedurální a hodnotovou. Procedurální stránka legitimity znamená, že legitimní se moc stává tehdy, jestliže je výsledkem obecně akceptované procedury. Hodnotovou stránku legitimity moci představuje obecně akceptovaný rámec hodnot, ve kterém se legitimní moc má a může pohybovat[2]. Ve virtuálním „anonymním“ prostředí, však tyto otázky jsou o to složitější, neboť se jedná o fenomén měnící zažité paradigma společnosti. Velkým paradoxem je ohromná disproporce mezi tím, jaké mají obyčejní uživatelé erudované znalosti o fungování internetu a tím, jak moc jej využívají. Proto bude trvat dlouhou dobu, než se toto prostředí stabilizuje a vykrystalizuje.
 Obecně se představitelé veřejné moci staví k Bitcoinu dosti skepticky a otázkou zůstává motiv. Jedná se o deklarovanou bezpečnost majetku účastníku, nebo jen o strach před konkurencí, které je těžké se rovnat? Bitcoiny sofistikovaně umožňují neplatit daně, což je něco po čem touží snad většina osob, nicméně nevím, z čeho by byla placená policie, aby chytila případné zloděje tohoto nezdaněného majetku, a nevím, kdo by postavil silnice, nicméně bylo by fajn, kdyby technické výrobky umožnily žít lidem na vyšší úrovni, případně vymýtili chudobu, které momentálně trápí většinu obyvatel našeho světa. Výše nastíněné utopické trendy naopak mohou vést spíše k ještě větší polarizaci spolčenosti a renezanci feudálního uspořádání světa.
 Evropská unie (prostřednictvím Evropského orgánu pro bankovnictví) stejně jako Čína či Rusko, varovala své občany před virtuální měnou Bitcoin, především z možného zneužití k praní špinavých peněz nebo financování terorismu a také z důvodů bezpečnosti takto uchovávaného majetku či v podstatě nemožné ochrany spotřebitelů a podnikatelů. Dále se obávají především nebezpečí spojených s používáním podobného softwaru jako náhrady za skutečné peníze. Evropský orgán pro bankovnictví dále ve svém varování[3] poukázal také na to, že je třeba mít na paměti,


text:
že vlastnictví virtuálních měn může mít i daňové dopady, jako je daň z přidané hodnoty nebo daň z příjmu z kapitálového majetku. Mezi představiteli finančního světa však rozhodně existují i zastánci, kteří jako např. šéf banky Sberbank German Gref zastávají názor, že se jedná o zajímavý experiment umožňující získat nový pohled na otázku systému peněz.
 Klasická malá odezva orgánů veřejné moci potažmo jejich představitelů k záležitostem přesahujícím naše hranice nikoho snad nepřekvapí. Instituce na dané téma nejpovolanější, Česká národní banka, pouze přebrala výše zmíněné varování EU a na svých internetových stránkách jej uveřejnila v českém jazyce. Zajímavé stanovisko alespoň však zaujali zaměstnanci (ČNB), kteří v duchu varování EU v rámci výkonu svého zaměstnání odpověděli na dotaz, zda je nutné povolení ČNB k obchodování s Bitcoiny nebo k jejich směně. Tito zaměstnanci úvodem vyslovili názor, že data evidovaná v protokolu bitcoin („bitcoin“) nemají charakter pohledávky držitele bitcoinů za jinou osobou, nejsou to tedy bezhotovostní peněžní prostředky ani elektronické peníze (§ 4 zákona č. 284/2009 Sb., o platebním styku), resp. peněžní prostředky ve smyslu ustanovení § 2 odst. 1 písm. c) zákona č. 284/2009 Sb., o platebním styku.[4] Ve své odpovědi na dotaz zda je potřebné povolení ČNB k obchodování s Bitcoiny rozebírají další souvislosti a vyjadřují názor, že obchodování s Bitcoiny nevyžaduje povolení ani nepodléhá dohledu ČNB, s tím, že v případě obchodování s deriváty na bitcoiny, takové deriváty mohou v závislosti na podobě obchodování naplnit znaky investičních nástrojů a k obchodování s nimi pak může být nutné povolení obchodníka s cennými papíry. Za další výjimku uvádějí správu fondu investujícího do bitcoinů, ať už by se jednalo o fond nabízený veřejnosti (pak je vždy nutné povolení ČNB) nebo jen omezenému okruhu investorů (pak postačí za určitých podmínek registrace ČNB)[5] a také provádění platebních transakcí v souvislosti s organizací obchodů s bitcoiny, např. v rámci burzy zaměřené na virtuální měny, pokud by určitá osoba prováděla převody bezhotovostních peněžních prostředků nebo elektronických peněz mezi kupujícími a prodávajícími a byly by naplněny znaky poskytování platebních služeb (nešlo-li by o výjimky podle § 3 odst. 3 ZPS).[6] Na konci odpovědi je také umístěn odkaz na metodický pokyn Finančního analytického útvaru Ministerstva financí (dále jen FAÚ) Č.j.: MF‐86584/2013/24[7] ze dne 16.9.2013, který se zabývá problematikou využití Bitcoinu při praní špinavých peněz. Mimo jiné je v tomto pokynu uvedeno, že s ohledem na technické řešení digitálních měn – pro příklad uvádí právě Bitcoin - představují tyto měny vysoké riziko, a nadlimitní transakce stanovené zákonem č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu, by měly být považovány za významný rizikový faktor. FAÚ dále v pokynu vyzývá všechny povinné osoby, aby v souvislosti s nákupem nebo prodejem jakékoli digitální měny, jako je například Bitcoin, byla jako velmi riziková k posouzení a k rozhodnutí o dalších opatřeních podle okolností označena každá platba nad hodnotu 1.000 EUR a vždy jako podezřelý obchod oznámena transakce nad hodnotu 15.000 EUR.
 Nicméně výše zmíněné se rozhodně nedá považovat za regulaci, ani vzdáleně připomínající například totální zákaz v


text:
Thajsku, Čínský zákaz zprostředkovatelům vypořádávat transakce Bitcoinových burz, nebo prohlášení Ruské centrální banky, že virtuální měny nebo jiné náhradní formy peněz jsou nezákonné. Pokud se však pozorně podíváme do našeho trestního zákoníku, objevíme tam trochu zaprášený trestný čin ohrožování oběhu tuzemské měny (§ 239), který konkrétně v prvním odstavci stanovuje, že chráněný zájem na nerušeném a funkčním oběhu tuzemských peněz ohrozí ten, kdo neoprávněně vyrobí nebo vydá náhražky tuzemských peněz, nebo kdo takové náhražky neoprávněně dává do oběhu. Pokud se tedy v případě Bitcoinu jedná o náhražku peněz, což deklarují nejen odpůrci, ale především zastánci této alternativní měny, tak se dá dojít k názoru, že placením, obchodováním, ale také i těžením Bitcoinů, se uživatel může dopustit výše zmíněného trestného činu, aniž by se jednalo o extenzivní výklad. Jelikož se jedná o judikaturou zatím neřešený problém, těžko předjímat, nicméně domnívám se, že především orgány činné v trestním řízení by se danou otázkou zabývat měli. V komentáři k trestnímu zákoníku jsou za náhražky tuzemských peněz označeny takové hotovostní platební prostředky, které mají ať už trvale, nebo dočasně plnit funkci peněz, tj. být oběživem, prostředkem placení[8], což bezpochyby Bitcoiny jsou, až na výjimku hotovostní povahy. Otázkou tedy zůstává, nakolik autoři daného komentáře brali v potaz možnosti moderních technologií, a daný fakt opominuly, nebo zda úmyslně konkretizovaly záměr zákonodárce v tom, že se vždy musí jednat o hotovostní prostředky. Při teleologickém výkladu objektivní stránky trestného činu a při brání v potaz objektu trestného činu, se však osobně přikládáním k tomu, že se nemusí striktně jednat o hotovostní náhražky. Dosti zarážejícím je fakt, že daný trestný čin se však vztahuje pouze na fyzické osoby, neboť zákon o trestní odpovědnosti právnických osob jej ve svém taxativním výčtu neuvádí.
 Podotýkám, že nejsem zastáncem přílišné kriminalizace, spíš chci upozornit na možná rizika z toho vyplývající pro jednotlivé uživatele, případně nasměrovat orgány činné v trestním řízení, jak by se dalo bránit rizikům spjatých s možnou legalizací výnosů resp. financování terorismu, neboť rozmach virtuálních měn může dosti významně sekundovat organizovaným zločineckým strukturám.
 Kvituji postoj reprezentantů finančního sektoru, kteří obyčejné uživatele varují před možnými riziky. Racionálně ani vědecky však nelze rozhodnout, zda uskutečňování platebních transakcí pomocí sítě Bitcoin, je věc prospěšná nebo naopak nevhodná. Jsme svědky v jistém smyslu revoluce a je krátkozraké se k věci stavět zády, nebo vzdorovat. Nicméně takto koncipovaný model se mi jeví dosti nešťastný a spíš bych se na něj díval jako na první vlaštovku, ze které by bylo vhodné vytěžit pozitiva. Možná by nebylo od věci uvažovat o tvorbě nové formy peněžního systému. Silný hlad po změně peněžního systému je znatelný a moderní technologie to umožňují, proč tedy bojovat za každou cenu o zachování statusu quo a nezkusit jít dál, aneb jak pravil Marco Pólo, pokud není cesty zpět, musí se jít vpřed.
 e-mail: vrbik.marek@email.cz
 HOLLÄNDER Pavel. Problém spravedlnosti. Pr – Právník, ročník 1998 č. 6.
 ŠÁMAL, P. a kol. Trestní zákoník. 2. vydání, Praha. C.H.Beck, 2012.
 Webový portál České národní banky [on line]. Ve znění ze dne 20.3.2014. Dostupné >>> zde.
 WIKIPEDIE. Otevřená encyklopedie


text:
[on line]. Ve znění ze dne 20.3.2013. Dostupné >>> zde.
 PASTUCHOVÁ, Markéta. Open source přebírá v oblasti softwaru klíčovou roli. ICT manažer [online]. 5. 11. 2011 [cit. 5. 11. 2011]. Dostupné >>> zde.
 Dostupné na www, k dispozici >>> zde.
 [1] Wikipedie, dostupné na www, k dispozici >>> zde.
 [2] HOLLÄNDER Pavel. Problém spravedlnosti. Pr – Právník, ročník 1998 č. 6. S. 449.
 [3] Varování EBA dostupné v českém jazyce - k dispozici >>> zde.
 [8] ŠÁMAL, P. a kol. Trestní zákoník. 2. vydání, Praha. C.H.Beck, 2012, S. 2411


text:
SMLOUVA O DÍLO č.. dle 2586 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku se sídlem., za níž jedná.. - PDF
 SMLOUVA O DÍLO č.. dle 2586 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku se sídlem., za níž jedná..
 Download "SMLOUVA O DÍLO č.. dle 2586 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku. 1... se sídlem., za níž jedná.."
 1 SMLOUVA O DÍLO č.. dle 2586 a následujících zákona č. 89/2012 Sb., občanského zákoníku se sídlem., za níž jedná.. Výpis z obchodního rejstříku tvoří přílohu této smlouvy č.1 (dále jen Objednatel ) a se sídlem., za níž jedná.. Výpis z obchodního rejstříku tvoří přílohu této smlouvy č. 2 (dále jen Zhotovitel ) I. Předmět smlouvy 1. Na základě této smlouvy se zhotovitel zavazuje za podmínek obsažených v této smlouvě, na své nebezpečí a v níže uvedeném termínu provést pro objednatele dílo, které spočívá v (dále jen dílo ), v rozsahu položkového rozpočtu, který je nedílnou přílohou č. 3 této smlouvy a objednatel se zavazuje dílo převzít a zaplatit cenu za provedení díla podle podmínek této smlouvy. 2. Změny nebo vícepráce požadované objednatelem, pokud znamenají zvýšení rozsahu dodávek nebo prací, objednatel zadá u zhotovitele. Na tyto práce se nevztahují termíny dokončení díla a cena díla dle této smlouvy. 3. Případné neprovedené práce budou zúčtovány v konečné faktuře. Doba a místo plnění 1. Zhotovitel se zavazuje řádně provést dílo na své nebezpečí v následujících termínech II. Termín zahájení prací: Termín dokončení prací:...
 2 2. Zhotovitel provede dílo v sídle objednatele. III. Cena za dílo 1. Cena díla v rozsahu dle této smlouvy: Cena bez DPH DPH Celkem.. IV. Platební podmínky 1. Cena díla bude proplacena následujícím způsobem: - záloha ve výši.. % smluvní ceny bude uhrazena nejpozději do dnů ode dne podpisu této smlouvy - měsíční fakturace a následná úhrada bude prováděna na základě soupisu skutečně provedených prací odsouhlaseného objednatelem až do výše..% ceny díla - po protokolárním předání a převzetí díla a odstranění případných vad a nedodělků z přejímky díla bude vystavena konečná faktura, ve které bude vyúčtováno zbylých. % ceny díla. V konečné faktuře bude vyúčtována daň z přidané hodnoty. - splatnost faktur bude vždy dnů od jejich doručení do sídla objednatele - objednatel splní svou platební povinnost v den, v němž bude příslušná částka připsána na bankovní účet zhotovitele. 2. Faktury zhotovitele musí obsahovat zejména tyto náležitosti: -označení faktury a čísla IČO a DIČ -název a sídlo zhotovitele a objednatele, vč. čísel bank. účtů -název stavby + číslo smlouvy -předmět plnění -cena provedených prací -DPH v plné výši pouze v konečné faktuře -datum uskutečnění zdanitelného plnění
 3 -účtovaná částka -den vystavení a splatnosti faktury -v příloze výkaz a výměr nebo soupis provedených prací 3. Objednatel může fakturu vrátit, bude-li obsahovat nesprávné údaje. V tom případě se hledí na fakturu jako na nedoručenou. V. Závazky zhotovitele 1. Zhotovitel je povinen provést dílo, tj. veškeré práce a dodávky kompletně, v patřičné kvalitě a v termínech sjednaných v této smlouvě. Požadovaná výborná kvalita je vymezena obecně platnými právními předpisy, včetně