text:
dotace poskytnuta. Příjemce dotace je vždy povinen přednostně vypořádat vztahy se státním rozpočtem a vrátit nevyčerpané prostředky spolu s vyúčtováním dotace. Lhůta je max. 30 dnů od ukončení projektu, řádného či předčasného, případně od odstoupení od projektu. Poskytovatel je oprávněn ověřovat správnost věcného poskytnutí dotace ze státního rozpočtu. Příjemce umožní na požádání ústředního orgánu provedení kontroly a ověření správnosti použití prostředků dotace v účetní evidenci. Pokud příjemce dotace nepředloží ve stanoveném termínu vyúčtování poskytnuté dotace a neodvede-li nevyčerpané prostředky z dotace do státního rozpočtu, vztahují se na něj sankce podle příslušných právních předpisů. V případě, že požádá o dotaci na nastupující rozpočtový rok, nebude mu dotace příslušným ústředním orgánem poskytnuta. Výjimku z tohoto pravidla může určit příslušný ministr za předpokladu, že již bylo provedeno finanční zúčtování se státním rozpočtem. V rámci finančního vypořádání příjemce dotace dále předloží externí audit (Zprávu nezávislého auditora) o správnosti vynaložení finančních prostředků na realizaci projektu. Povinnost finančního auditu se vztahuje na projekty s přiznanou dotací vyšší než 300tis. Kč. Zprávu vypracuje auditor s platným oprávněním Komory auditorů České republiky. Provedení externího auditu je uznatelným výdajem na realizaci projektu. Náklady vynaložené na uvedenou zprávu je nutno zahrnout do Struktury rozpočtu projektu pro rok VIII. Způsob podání žádosti o dotaci na rok 2016 Výběrové řízení pro rok 2016 bylo vyhlášeno ke dni 1. července Přihlašované projekty zasílejte doporučeně (nebo doručte osobně) na adresu: Ministerstvo zahraničních věcí ČR Odbor veřejné diplomacie Loretánské nám Praha 1 Další kontaktní údaje:
 5 Příjem návrhů projektů končí dne 30. září 2015 ve hod. Návrhy zasílané doporučeně (poštou) musí být odeslány v dostatečném předstihu. Návrhy zaslané jakýmkoli jiným způsobem (faxem nebo em), doručené na jiné adresy nebo obdržené po termínu uzávěrky nebudou přijaty. Žádost o dotaci se podává v obálce označené: a) Nápisem Projekty v oblasti zahraniční politiky ČR a mezinárodních vztahů pro rok 2016 a označením okruhu (1 5 viz Příloha č. IX), b) plným jménem (názvem) žadatele a adresou, c) textem NEOTEVÍRAT. Náležitosti žádosti: 1. Návrh projektu - projektový dokument se předkládá (včetně příloh I-VII uvedených výše) v jednom vyhotovení a v elektronické podobě (1xCD-ROM či USB flash disk). 2. Součástí žádosti o dotaci je žadatelem zpracovaný návrh projektu v českém jazyce, strukturovaný podle vzorové osnovy uvedené v Příloze I tohoto vyhlášení a vyhovující Předmětu dotace dle odstavce I tohoto vyhlášení. 3. Návrh projektu musí obsahovat titulní stranu upravenou podle grafické podoby uvedené v Příloze II, vyplněný identifikační formulář projektu uvedený v Příloze III, vyplněnou žádost NNO o státní dotaci uvedenou v Příloze IV, vyplněnou tabulku výstupů a finančního rámce projektu dle Přílohy V, rozpočet podle vzorové struktury v Příloze VI a časový harmonogram aktivit projektu podle Přílohy VII. 4. Přílohu VIII. Posuzování uznatelných výdajů projektu a Přílohu IX. Prioritní témata české zahraniční politiky k žádosti nepřikládejte. 5. Přílohy 1-5 jsou určeny pro vyhotovení Závěrečné zprávy o čerpání rozpočtu projektu na rok Nedílnou přílohou k žádosti o dotaci jsou tyto přílohy: a) doklady o právní subjektivitě v souladu s právní formou žadatele, b) doklady o volbě nebo jmenování statutárního zástupce, současně


text:
s dokladem osvědčujícím oprávnění zástupce jednat jménem subjektu navenek, c) kopie dokladu o přidělení IČO a osvědčení o registraci DIČ, pokud bylo přiděleno, d) originál dokladu místně příslušného finančního úřadu a okresní správy sociálního zabezpečení ne straší šesti měsíců o tom, že žadatel nemá u nich závazky po lhůtě splatnosti, e) kopie smlouvy o zřízení běžného účtu u peněžního ústavu v ČR, f) čestné prohlášení, že žadatel nemá žádné závazky po lhůtě splatnosti v souvislosti s platbami do systému sociálního pojištění, vůči zdravotním pojišťovnám, Celní správě, Pozemkovému fondu, Fondu národního majetku, Státnímu fondu životního prostředí a Státnímu zemědělskému intervenčnímu fondu (za vypořádání přitom nelze považovat posečkání s úhradou dlužných závazků), g) čestné prohlášení, že žadatel nemá žádné závazky po lhůtě splatnosti vůči státnímu rozpočtu, h) soupis jednotlivých projektů, které žadatel již v minulosti realizoval za přispění finančních prostředků MZV ČR, s uvedením názvu projektu a čísla smlouvy nebo rozhodnutí o poskytnutí dotace, i) seznam organizací či institucí, u kterých žadatel současně požaduje poskytnutí finančních prostředků na realizaci předkládaného projektu. 7. Požadovány jsou úředně ověřené kopie listin.
 6 IX. Posouzení přihlášeného projektu Došlé žádosti o dotaci budou zpracovány pověřeným administrátorem (pracovníkem Odboru veřejné diplomacie), zejména s ohledem na formální správnost a podmínky účasti ve výběrovém řízení. 1. Pokud předložená žádost o dotaci bude obsahovat formální nedostatky, nebude dále opravována či doplňována a bude vyřazena z dalšího řízení. Za formální nedostatky se pro účely těchto pravidel považuje například: a) neúplnost projektového dokumentu, b) neplatnost předepsaných příloh (např. absence úředního ověření apod.), c) absence či neúplnost předepsaných formulářů, příloh, CD-ROMu/USB flash disku, d) absence či neúplnost předepsaných údajů, jejich nesprávná a chybná uvedení (např. nesprávné nebo nepravdivé identifikační údaje žadatele, absence podpisu statutárního zástupce v Příloze č. IV apod.), e) chyby ve výpočtech a propočtech, 2. Projekty splňující formální náležitosti budou postoupeny hodnotící komisi. Projekty, které nesplnily formální náležitosti, budou zveřejněny na webových stránkách internetového serveru poskytovatele do konce října Na webových stránkách internetového serveru poskytovatele bude do konce kalendářního roku zveřejněno pořadí úspěšnosti projektů, které úspěšně prošly výběrovým dotačním řízením. 4. Hodnotící komise stanoví v závislosti na přidělení finančních prostředků ze státního rozpočtu konkrétní výši dotace pro úspěšné projekty, a to nejpozději do konce března Úspěšní žadatelé obdrží od poskytovatele Rozhodnutí o poskytnutí dotace, a to v souladu se zákonem č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech. X. Kritéria pro hodnocení návrhů projektů Projekt bude posuzován z těchto hledisek: 1. Soulad s tématy dotačního titulu; 2. Přínos projektu, resp. odůvodněný předpoklad potřebnosti a přínosu projektu ; 3. Kvalita zpracování projektu po formální i obsahové stránce, jeho odborná úroveň; 4. Praktická proveditelnost z časového, organizačního, finančního a technického hlediska; 5. Účelnost vynaložení finančních prostředků vzhledem k stanovenému cíli; 6. Odborná úroveň organizace a řešitelského týmu praxe, zkušenosti, vlastní výsledky činnosti, úspěšnost při realizaci obdobných projektů; 7. Využití jiných zdrojů financování (mimo státní rozpočet ČR), finanční spoluúčast předkladatele projektu. XI. Závěrečné ustanovení MZV ČR nevrací nabídky projektů, které byly přijaty do výběrového řízení. MZV ČR si vyhrazuje právo kdykoli zrušit celé výběrové řízení, a to

type: other


text:
Nález ÚS - nepřiměřenost výše nákladů za zastoupení v r. 2011 (souhrn)
 Stěžovatelka skupovala pohledávky od dopravního podniku a ty pak, v celkovém počtu desítek tisíc kusů, žalovala jednu jak druhou, jen s výměnou několika údajů.
 V těchto rutinních soudních řízeních byla zastoupena advokátem. Hodnota sporu činila něco přes 1000 Kč, náhrada odměny advokáta činila necelých 7000 Kč bez daně.
 Okresní soud nepřiznal stěžovatelce nárok na náhradu odměny advokáta s tím, že se nejedná v tomto případě o nutný výdaj.
 Stěžovatelka se domáhala změny ústavní stížností. Ústavní stížnost Ústavní soud odmítl.
 Spisová značka IV.ÚS 2777/11 ze dne 27. 12. 2011
 NÁLEZ (abstrakt)
 Ústavní soud cituje publikovaný názor o obchodu s bagatelními pohledávkami. Zde zdrojem zisku není pohledávka sama, ale odměna advokáta za zastupování.
 Dále soud cituje samosoudce okresního soudu:
 Pavel Téra: "Je v zásadě již skutečností obecně známou, že existují subjekty, zejména právnické osoby, jež cíleně vyhledávají a ve velkém rozsahu ́nakupují ́ převážně tzv. bagatelní pohledávky, a to za účelem jejich uplatnění v soudních řízeních, ve kterých je od počátku zastupuje advokát, který je s takovou osobou fakticky propojen, a že hlavním (nebo jediným) důvodem takového postupu je předpoklad (několikanásobného) navýšení ́hodnoty ́ pohledávek v podobě náhrady nákladů takto uměle vykonstruovaného ́právního zastoupení. ́"
 Podle občanského soudního řádu soud přizná úspěšnému účastníku řízení také nárok na náhradu účelně vynaložených nákladů řízení.
 Okresní soud shledal náklady na advokáta neúčelné, protože všechny jím podané žaloby měly stejný text, ten se lišil jen osobními daty žalovaného, datem kontroly, číslem zápisu o provedené přepravní kontrole, částkou a počátečním dnem prodlení.
 Psaní takové žaloby je rutinní administrativní činnost, kterou lze navíc zautomatizovat užitím výpočetní techniky (red. pozn.: funkce hromadné korespondence ve Wordu s připojením dat žalovaných z datového souboru, např. z tabulky Excelu nebo z tabulky databáze).
 Okresní soud zároveň porovnal situaci dopravce, který sám za sebe podal přibližně stejný počet žalob, v řádu deseti tisíc, a to úspěšně. Přitom soud zdůraznil, že pro dopravce jsou pohledávky nechtěným vedlejším produktem, naproti tomu pro stěžovatelku jsou atraktivním zbožím. Dopravci vyhotovoval žaloby jeho zaměstnanec bez právního vzdělání s použitím vzorové žaloby od advokáta.
 Pokud stěžovatelka (zde opět společnost odkupující a vymáhající pohledávky) podniká ve vymáhání pohledávek jichž naprosto dobrovolně nabyla, musí být ke své činnosti také dostatečně materiálně a personálně vybavena.
 Stěžovatelka měla vůči stanovisku soudu více výhrad. Ty zde nejsou rozepsány, vizte stať III. nálezu ÚS.
 Soud dospěl k závěru, že je nutno ústavní stížnost odmítnout jako neopodstatněnou.
 Stěžovatelce nebylo odepřeno právo na soudní pomoc a ani právo na právní pomoc.
 Ústavní soud se zabýval i minimální hodnotou pohledávek - ÚS není od toho, aby plnil funkci odvolací instituce u tzv. bagatelních pohledávek a přezkoumávat tak rozhodnutí nižších soudů.
 Ústavní sou tuto ústavní stížnost odmítl. Tj. zaujal stanovisko, že ne každé zastoupení advokátem je účelně vynaložený náklad.


text:
FAQ - Výběr dodavatele v OP PIK - API
 FAQ – Výběr dodavatele v OP PIK
 Pozn.: Všechny odpovědi v této kategorii se vztahují k verzi Pravidel pro výběr dodavatelů účinné od 10.8.2018.
 Kdy se žadatel musí řídit Pravidly pro výběr dodavatelů?
 Podle Pravidel pro výběr dodavatelů (dále jen „PpVD“) postupují subjekty, které nemají u zakázek v celkové hodnotě rovné nebo vyšší než 400 tis. Kč bez DPH, pokud jsou veřejným zadavatelem, zadavatelem zadávajícím sektorové zakázky nebo zadavatelem, který použije k úhradě zakázky více než 200 000 000 Kč nebo více než 50 % peněžních prostředků poskytnutých z rozpočtu veřejného zadavatele nebo rozpočtu EU nebo veřejného rozpočtu cizího státu s výjimkou případů, kdy je zakázka plněna mimo území EU, resp. rovné nebo vyšší 500 tis. Kč bez DPH, pokud jsou ostatním zadavatelem, s výjimkou činností uvedených v PpVD, povinnost postupovat dle zákona č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek (dále jen „ZZVZ“).
 Zda má žadatel povinnost postupovat podle ZZVZ, nebo podle PpVD lze jednoduše stanovit na základě grafického schématu, který je součástí PpVD.
 Jak postupovat ve věci výběru dodavatele, pokud hodnota zakázky nedosáhne 400 tis. Kč bez DPH, resp. 500 tis. Kč bez DPH?
 V případě, že předpokládaná hodnota zakázky je menší než 400 tis. Kč bez DPH, resp. 500 tis. Kč bez DPH, není nutné realizovat výběrové řízení (VŘ) na dodavatele dle PpVD. Žadatel je však povinen zajistit, aby dané výdaje byly vynaloženy hospodárně a pouze za účelem splnění cílů projektu při dodržení obecných principů dle bodu 3 PpVD. Dále je nezbytné vyvarovat se střetu zájmů dle bodů 50 a 51 PpVD.
 Kde zadavatel zveřejňuje výběrová řízení?
 Výběrová řízení se zveřejňují prostřednictvím Oznámení o zahájení VŘ na profilu zadavatele. Povinné náležitosti Oznámení stanovuje bod 7 PpVD.
 Zadavatel by měl nejprve založit profil zadavatele a zveřejnit jeho internetovou adresu ve Věstníku veřejných zakázek (Oznámení profilu zadavatele – formulář CZ05), pokud tak již neučinil dříve. Profil zadavatele je elektronický nástroj k uveřejňování informací a dokumentů definovaný § 28 odst. 1 písm. j) a analogicky § 214 ZZVZ, který musí splňovat náležitosti vyhlášky č. 168/2016 Sb., o uveřejňování formulářů pro účely zákona o zadávání veřejných zakázek a náležitostech profilu zadavatele. Zadavatel musí dále v souladu s bodem 14 PpVD zpracovat zadávací dokumentaci (ZD). Následně zveřejní samotné Oznámení o zahájení VŘ a ZD na profilu zadavatele. Vzorový formulář Oznámení o zahájení VŘ naleznete zde v připojených souborech. ZD musí být zveřejněna na profilu zadavatele, na kterém bylo zveřejněno Oznámení již od počátku běhu lhůty pro podání nabídek.
 Minimální lhůta pro předkládání nabídek je v závislosti na výši předpokládané hodnoty zakázky (viz body 9 a 10 PpVD) 15, resp. 30 dní. Lhůty jsou uvedeny v kalendářních dnech a začínají běžet dnem následujícím po zveřejnění na profilu zadavatele. Minimální lhůty musí doběhnout celé, poslední den nelze zkrátit.
 Jaké jsou povinné náležitosti Oznámení o zahájení VŘ na profilu zadavatele?
 Údaje, které je žadatel povinen uvést při zveřejnění výběrového řízení na profilu zadavatele dle bodu 7 PpVD jsou následující (dle PpVD účinných od 10.8. 2018): identifikační údaje


text:
zadavatele, název, druh a popis předmětu zakázky, informaci o možnosti dílčího plnění, lhůtu a místo pro podání nabídek a informace o kontaktní osobě zadavatele.
 V textu Oznámení je dále vhodné uvést informaci o jazyku nabídky, informaci, že se nejedná o zadávací řízení dle ZZVZ, a informaci o povinnosti dodavatele spolupůsobit při výkonu finanční kontroly.
 Je možné zveřejnit na profilu zadavatele Oznámení o zahájení VŘ a ZD v rámci jednoho dokumentu?
 Oznámení o zahájení VŘ a ZD lze sloučit do jednoho dokumentu, pokud bude obsahovat všechny povinné náležitosti dle PpVD uvedené v bodech 7 a 14.
 V bodě 9 a 10 PpVD se hovoří o hodnotě nadlimitní sektorové zakázky na dodávky podle nařízení vlády č. 172/2016 Sb., která určuje min. délku lhůty pro předkládání nabídek. Jaká je lhůta pro služby a stavební práce? Liší se lhůta pro různé typy zadavatelů?
 Limit uvedený v PpVD platí pro všechny zadavatele i pro všechny druhy zakázek (dodávky, služby, stavební práce). Finanční limity, které určují nadlimitní veřejné zakázky, se mění každé dva roky.
 Je nutné, aby účastník v nabídce uváděl, že vítězný dodavatel bude dle § 2 e) zákona č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě osobou povinnou spolupůsobit při výkonu finanční kontroly?
 V nabídce tuto skutečnost uvádět nemusí. Dle PpVD účinných od 10.8. 2018 není nezbytné uvádět danou povinnost ani ve smlouvě, protože vyplývá přímo ze zákona. Zadavatelům se pouze doporučuje, aby o této povinnosti informovali účastníky o zakázku v Oznámení o zahájení VŘ na profilu zadavatele.
 Nakoupí-li žadatel plnění od firmy A za 300 tis. Kč (bez DPH) a následně bude poptávat od stejné firmy dodávky stejného či obdobného věcného plnění v hodnotě např. 250 tis. Kč (bez DPH), bude na tyto dodávky nahlíženo jako na celek?
 Možnost rozdělit zakázky mezi více dodavatelů lze pouze v případě, nebyla-li zakázka uměle rozdělena. K tomu dochází zejména v případech, kdy potřeba dodávek/služeb se stejným nebo obdobným plněním nevznikla ve stejném čase a příjemce dopředu tuto potřebu neznal či nepředvídal. Shodné i obdobné činnosti či nerozdělitelné dodávky a služby musí být vždy chápány jako jedna zakázka („princip účelu“), podrobněji viz bod 5 PpVD. Základní pomůckou pro problematiku dělení zakázek je otázka, zda plnění, které plánujete pořídit v projektu, je schopen dodat jeden dodavatel. Pokud je odpověď kladná, mělo by být u zakázek v součtu nad 400 tis. Kč. bez DPH, resp. 500 tis. Kč bez DPH realizováno VŘ. Pokud se jedná o věcně podobná plnění, ale přesto je požadujete pořídit v určitém časovém odstupu, je vhodné realizovat VŘ na jednotlivé dílčí části dle PpVD, i když je jejich hodnota pod stanoveným limitem.
 Je zadavatel povinen po účastnících požadovat prokázání kvalifikace?
 Požadavek na kvalifikaci účastníků není povinnou náležitostí zadávací dokumentace. Pokud však zadavatel stanoví jakoukoli část kvalifikace, je vždy povinen požadovat prokázání základní způsobilosti dle § 74 odst. 1 ZZVZ a dále rovněž profesní způsobilosti ve vztahu k České republice předložením výpisu z obchodního rejstříku nebo jiné obdobné evidence, pokud jiný právní předpis zápis do takové evidence vyžaduje, dle § 77 odst. 1 ZZVZ. Dále


text:
může požadovat prokázání profesní způsobilosti dle § 77 odst. 2 ZZVZ, ekonomické kvalifikace dle § 78 ZZVZ a technické kvalifikace dle § 79 ZZVZ. V případě profesní způsobilosti dle § 77 odst. 2 ZZVZ, ekonomické kvalifikace a technické kvalifikace je možné vybrat pouze ta ustanovení, která jsou pro zadavatele relevantní dle jeho požadavků. Kvalifikaci lze vymezit maximálně v rozsahu stanoveném ZZVZ.
 Jakým způsobem má být prokazováno splnění kvalifikace?
 Zadavatel je při vymezení způsobu prokázání kvalifikace oprávněn požadovat pouze čestné prohlášení (lze i v případě základní způsobilosti dle § 74 odst. 1 ZZVZ), popř. může požadovat prokázání způsobem, který vymezuje ZZVZ, max. však v jeho rozsahu.
 Může být v zadávací dokumentaci a v kritériích hodnocení uvedena maximální možná cena?
 Maximální cena/hodnota zakázky může být v zadávací dokumentaci uvedena. Je však důležité ji odhadnout reálně. Nabídky, které budou mít vyšší cenu, budou muset být vyřazeny. Rozhodně však nedoporučujeme používat zavádějící formulaci typu maximální předpokládaná cena/hodnota zakázky. Je nutné jednoznačně určit, zda hodnota uvedená v zadávacích podmínkách je hodnotou předpokládanou nebo maximální, případně je nutné jednoznačně uvést, že předpokládaná hodnota je zároveň hodnotou maximální.
 Pokud bude vítěz výběrového řízení využívat poddodavatelů, existuje nějaké omezení (např. v % hodnoty celkové zakázky), jaká část zakázky smí být realizována poddodavatelem?
 Významné činnosti, které v případě zakázky na služby nebo stavební práce nebo v případě zakázky na dodávky zahrnující umístění nebo montáž nemohou být plněny poddodavatelem, lze vymezit pouze věcně, nikoliv procentuálně. Zadavatel však nemůže zcela vyloučit účast poddodavatelů (požadovat, aby vítězný dodavatel plnil zakázku pouze vlastní kapacitou). Jestliže si zadavatel v ZD nestanoví, že určitá věcně vymezená část předmětu plnění nesmí být plněna poddodavatelem, lze v podstatě celou zakázku plnit poddodavatelsky. Pokud poddodavatel prokazuje splnění kvalifikace, měl by rozsah splnění kvalifikace odpovídat i reálnému podílu poddodavatele na dané zakázce (není například možné, aby kvalifikaci ze 100 % prokázal poddodavatel a na zakázce se podílel pouze z 10 %).
 Musí zadavatel umožnit účastníkům VŘ účast na otvírání nabídek?
 U výběrových řízení s předpokládanou hodnotou rovnou nebo větší než hodnota nadlimitní sektorové zakázky na dodávky podle nařízení vlády č. 172/2016 Sb. má zadavatel povinnost umožnit účast na otevírání nabídek těm účastníkům, kteří podali svou nabídku ve lhůtě pro podávání nabídek. Informaci o tom, že se otevírání nabídek mohou účastnit výše uvedení účastníci, musí zadavatel uvést v zadávací dokumentaci spolu s informacemi o datu, čase a místě konání. Otevírání nabídek musí proběhnout ihned po ukončení lhůty pro podání nabídek. Pod pojmem ihned se zde rozumí následující: Například lhůta pro podání nabídek končí ve 12 hodin, a tedy k otevírání obálek musí dojít shodně ve 12 hodin.
 Jak postupovat v případě, že obdržíte ve výběrovém řízení 3 nabídky s tím, že jedna nabídka neobsahuje všechny požadované náležitosti?
 Účastníka, jehož nabídka je shledána jako nejasná nebo neúplná, může zadavatel vyzvat k doplnění. Zejména pokud se doplnění týká potenciálně vítězné nabídky, doporučujeme možnost vyžádat si doplnění využít. Jestliže proběhne nejprve posouzení splnění podmínek VŘ a teprve následně hodnocení, musí být k účastníkům vždy zachován rovný přístup, nelze jednoho vyzvat k doplnění a


text:
jiného kvůli obdobné chybě vyloučit. Pokud však zadavatel využije možnosti provést posouzení splnění podmínek VŘ až po hodnocení nabídek dle bodu 33 PpVD, lze vyzvat k doplnění pouze účastníka, který podal vítěznou nabídku. Doplněním nebo objasněním nabídek nesmí být změněna nabídková cena a/nebo údaje a informace, které jsou předmětem hodnocení. Pokud účastník nedoplní požadované ve stanovené lhůtě, zadavatel je oprávněn jeho nabídku z hodnocení vyřadit.
 Může se vítězem VŘ stát např. mateřská či dceřiná společnost?
 Pokud se vítězem VŘ stane takto či jinak obdobně propojená osoba, je zadavatel povinen ji z VŘ vyloučit. V opačném případě by se jednalo o nedovolený střet zájmů dle bodu 50 PpVD a následujících. Střet zájmů se sleduje i u zakázek v předpokládané hodnotě nedosahující 400 tis. Kč, resp. 500 tis. Kč bez DPH, proto není možný nákup plnění od propojených osob ani u těchto zakázek.
 Jakou formou mají být oznámeny výsledky výběrového řízení?
 Výsledky výběrového řízení musí být zveřejněny na profilu zadavatele po hodnocení nabídek a rozhodnutí zadavatele o výběru vítězného účastníka, a to bez zbytečného odkladu. Oznámení o výsledku VŘ se považuje za doručené všem dotčeným účastníkům okamžikem uveřejnění na profilu zadavatele. Doporučujeme způsob informování o výběru nejvhodnější nabídky uvést v ZD. Náležitosti týkající se výsledku výběrového řízení jsou uvedeny v PpVD (bod 54).
 Má neúspěšný účastník VŘ nějakou lhůtu na odvolání proti rozhodnutí výběrového řízení?
 Pravidla pro výběr dodavatelů neobsahují mechanismus námitek a odvolání. Pokud má účastník pochybnosti o korektním průběhu VŘ může podat podnět poskytovateli dotace, který se jím bude zabývat. V případě zjištění pochybení v realizovaném VŘ jsou zadavatelům udělovány sankce.
 Může žadatel v případě, že dodavatel zakázky na stavební práce porušuje uzavřenou smlouvu o dílo, odstoupit od smlouvy, uhradit provedenou práci a na zbývající část vyhlásit nové výběrové řízení?
 Pokud dodavatel porušuje uzavřenou smlouvu o dílo, má zadavatel právo od této smlouvy odstoupit a vyhlásit na dokončení stavby nové VŘ. Je vhodné o této skutečnosti informovat poskytovatele dotace a prostřednictvím depeše v systému IS KP14+ objasnit důvody vedoucí k rozvázání smluvního vztahu. Při vyhlášení nového VŘ zohlední již realizované části stavby v zadávací dokumentaci. Opět je samozřejmě nutné vyhlásit VŘ na profilu zadavatele a splnit lhůty dané v PpVD.
 Zadavatel chce z důvodu neplnění zakázky ze strany dodavatele odstoupit od smlouvy. Může uzavřít novou smlouvu s účastníkem VŘ, který skončil na druhém místě?
 Bohužel to možné není. Jakmile zadavatel uzavřel s vítězným účastníkem smlouvu, je výběrové řízení ukončeno/uzavřeno. V tomto případě by bylo nezbytné vyhlásit nové VŘ.
 Jakou formou lze zrušit vyhlášené výběrové řízení? Je třeba oznámení o zrušení výběrového řízení vyvěsit na profilu zadavatele nebo postačuje zrušení oznámit zájemcům?
 O zrušení a důvodech zrušení výběrového řízení je zadavatel povinen do 3 pracovních dnů písemně informovat všechny účastníky, kteří podali nabídku v řádném termínu pro podání nabídek. V případě, že zadavatel zrušil výběrové řízení v průběhu lhůty pro podání nabídek, je povinen tuto informaci zveřejnit stejným způsobem jako zveřejnil oznámení. Zadavatel je povinen sdělit důvod zrušení výběrového řízení subjektům provádějícím kontrolu v rámci daného operačního programu a dále o


text:
Špidla kauzu Lidového domu neosvětlil, soud zvažuje předvolání Miloše Zemana - Aktuálně.cz
 Aktualizováno 4. 1. 2016 13:35
 Vladimír Špidla na sjezdu ČSSD | Foto: Ludvík Hradilek
 Prezident Miloš Zeman možná půjde k soudu jako svědek vysvětlovat kauzu Lidového domu. Někdejší předseda ČSSD by se měl vyjádřit ke smlouvě o právním zastoupení strany ve sporu o její sídlo, kterou uzavřel s právníkem Zdeňkem Altnerem. Bývalý notář Václav Halbich totiž tvrdí, že ke smlouvě později přistoupil, a za své právní služby se domáhá 17 milionů korun. Soudkyně Hana Marsová v pondělí na Halbichův návrh vyslechla Zemanova nástupce v čele ČSSD, expremiéra a současného šéfa vládních poradců Vladimíra Špidlu. Ten ovšem do případu světlo nevnesl.
 Praha - Obvodní soud pro Prahu 1 zvažuje, že předvolá prezidenta Miloše Zemana jako svědka. Soudkyně to uvedla při pondělním projednávání žaloby bývalého notáře Václava Halbicha. Někdejší předseda ČSSD by se měl vyjádřit ke smlouvě o právním zastoupení strany ve sporu o Lidový dům, kterou uzavřel s právníkem Zdeňkem Altnerem. Bývalý notář Václav Halbich totiž tvrdí, že ke smlouvě později přistoupil, a za své právní služby se domáhá 17 milionů korun.
 Interpol zadržel právníka Altnera známého sporem s ČSSD číst článek
 Soud na pondělí předvolal i Barboru Snopkovou, která se v dané době starala ČSSD o stranickou pokladnu. Někdejší poradkyně bývalého ministra financí Ivo Svobody si však nevyzvedla obsílku. "Soud shledává její svědeckou výpověď za podstatnou, a proto se ji pokusí znovu obeslat. Soud uváží i to, zda bude slyšen prezident Miloš Zeman," konstatovala soudkyně s tím, že jednání bude pokračovat 1. února.
 "Jde o úvahu, proto v tuto chvíli nebudu nikterak spekulovat," odpověděl Zemanův mluvčí Jiří Ovčáček, zda by se prezident k soudu dostavil.
 Právník se soudí s ČSSD. Teď radí, jak sestřelit volby číst článek
 autor: ČTK | 4. 1. 2016 11:22
 Soud odmítl další stížnost právníka Altnera proti ČSSD


text:
§ 1853 paragraf 1853 - Nový občanský zákoník č. 89/2012 Sb.
 Kurzy.cz > Zákony > Nový občanský zákoník č. 89/2012 Sb. > ČÁST ČTVRTÁ RELATIVNÍ MAJETKOVÁ PRÁVA > Hlava I Všeobecná ustanovení o závazcích > Díl 4 Ustanovení o závazcích ze smluv uzavíraných se spotřebitelem > Oddíl 3 Dočasné užívání ubytovacího zařízení a jiné rekreační služby > § 1853
 § 1853 paragraf 1853
 § 1853, Nový občanský zákoník č. 89/2012 Sb.
 Zařazení ustanovení v předpisu: RELATIVNÍ MAJETKOVÁ PRÁVA (ČÁST ČTVRTÁ) » Všeobecná ustanovení o závazcích (Hlava I) » Ustanovení o závazcích ze smluv uzavíraných se spotřebitelem (Díl 4) » Dočasné užívání ubytovacího zařízení a jiné rekreační služby (Oddíl 3) » § 1853
 Předchozí: § 1852
 Následující: Sdělení před uzavřením smlouvy (§ 1854)
 § 1853, paragraf 1853 - Nový občanský zákoník č. 89/2012 Sb.
 Společenství vlastníků jednotek Ohrada 1853, Vsetín, Vsetín IČO 26845083 - Obchodní rejstřík firem
 Kudelova 1853/5, 602 00 Brno-Černá Pole, adresa - Města a obce
 Společenství domu čp. 1853, Kybalova ulice, Slaný, Slaný IČO 28887620 - Obchodní rejstřík firem
 Koněvova 1853/129, Žižkov, 130 00 Praha 3, objekt - Města a obce
 Legerova 1853/24, Nové Město, 120 00 Praha 2, objekt - Města a obce
 Okružní 1853/5, adresa v objektu Aš 1853 na parcele st. 1982 v KÚ Aš, KÚ Aš
 Okružní 1853/5, 352 01 Aš, objekt - Města a obce
 Legerova 1853/24, Nové Město, 120 00 Praha 2, objekt, Právnické osoby
 LINDA KUBAČÁKOVÁ, Šebkova 1853 - obchodní rejstřík firem
 Společenství vlastníků pro dům čp. 1853-1854, ul. Spojilská, Pardubice, Pardubice IČO 27533581 - Obchodní rejstřík firem
 neděle 25.2.2018 10:42:26


text:
21 Cdo 5417/2015
 Dotčené předpisy: § 237 o. s. ř., § 243c odst. 1 věta první o. s. ř., § 367 odst. 1 písm. a) předpisu č. 262/2006Sb., § 367 odst. 2 písm. a) předpisu č. 262/2006Sb., § 17 odst. 1,2,3 předpisu č. 22/1989Sb.
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Zdeňka Novotného a soudců JUDr. Ljubomíra Drápala a JUDr. Lubomíra Ptáčka, Ph.D. v právní věci žalobce L. G. , zastoupeného JUDr. Miroslavem Richterem, advokátem se sídlem v Karviné, Ciolkovského č. 282/24, proti žalované OKD, a.s., se sídlem v Karviné, Doly, Stonavská č. 2179, IČO 268 63 154, o náhradu škody, vedené u Okresního soudu v Karviné pod sp. zn. 24 C 1/2014, o dovolání žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě ze dne 24. června 2015 č.j. 16 Co 87/2015-105, 16 Co 87/2015-123, takto:
 Dovolání žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě ze dne 24.6.2015 č.j. 16 Co 87/2015-105, 16 Co 87/2015-123 není přípustné podle ustanovení § 237 o.s.ř., neboť z dovolání (jeho obsahu) vyplývá, že jsou v něm však převážně uplatněny jiné dovolací důvody, než ten, který je uveden v ustanovení § 241a odst. 1 o.s.ř. (podstatou námitek dovolatele je jeho nesouhlas se skutkovým zjištěním, které bylo pro právní posouzení věci odvolacím soudem rozhodující, tj. že hlavní příčinou úrazu dovolatele bylo, že se zdržoval v ohroženém prostoru, a to i přes výzvu předáka, aby tento prostor opustil, a že sám dal pokyn k jízdě vrátkem, přestože se v tomto ohroženém prostoru zdržoval, a nesouhlas s hodnocením důkazů, na základě něhož odvolací soud k tomuto skutkovému závěru dospěl, vytýká-li, že odvolací soud nepostupoval ve smyslu ust. § 132 občanského soudního řádu ; dovolatel předestírá své vlastní skutkové závěry, na nichž pak buduje odlišné právní posouzení věci), a v dovolacím řízení nelze pro tento nedostatek pokračovat.
 V Brně 25. ledna 2016


text:
Lingua live, o.p.s. v likvidaci IČO: 26828863, Valašské Meziříčí, výpis z rejstříku (31.05.2020) | Euro.cz
 Firma Lingua live, o.p.s. v likvidaci IČO 26828863
 Lingua live, o.p.s. v likvidaci má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 Lingua live, o.p.s. v likvidaci (26828863) je Obecně prospěšná společnost. Sídlí na adrese Palackého 239/49, 757 01 Valašské Meziříčí Česká republika. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 11. 5. 2004 a není již aktivní. Lingua live, o.p.s. v likvidaci nemá žádnou provozovnu a nemá žádnou živnost.
 Jako zdroj dat o Lingua live, o.p.s. v likvidaci nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o Lingua live, o.p.s. v likvidaci na Justice.cz
 Detailní informace o Lingua live, o.p.s. v likvidaci na rzp.cz
 Výpis dat pro Lingua live, o.p.s. v likvidaci na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 26828863
 Rozhodnutím správní rady ze dne 22.3.2017 se obecně prospěšná společnost Lingua live, o.p.s. zrušuje s likvidací ke dni 31.8.2017. 16.11.2017 - 16.3.2019
 Rozhodnutím správní rady ze dne 29.9.2017 se jmenuje likvidátorkou společnosti Mgr. Ivana Nováčková. 16.11.2017 - 16.3.2019
 Aktuální kontaktní údaje Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Sídlo Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Palackého 239 49, 757 01 Valašské Meziříčí Česká republika
 29.1.2018 - 16.3.2019
 6.11.2015 - 22.1.2018
 11.5.2004 - 6.11.2015
 Předmět podnikání Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 8. poskytování služeb, a to zprostředkováním služeb tlumočníků a překladatelů a pořádáním odborných kurzů, školení a jiných vzdělávacích akcí včetně lektorské činnosti. 11.5.2004 - 18.6.2018
 1. poskytování služeb veřejnosti v oblasti jazykového vzdělávání, shromažďování dostupných informací z oblasti jazykového vzdělávání v ČR se zaměřením na: - možnosti a dostupnost státních a mezinárodních jazykových zkoušek, - informace o soudem jmenovaných znalcích a tlumočnících v oboru cizích jazyků, - možnosti zahraničních stáží, - možnosti vycestování na základě projektů - informace o vypsání projektů; 11.5.2004 - 16.3.2019
 2. poskytování informačních služeb v oblasti jazykového vzdělávání; 11.5.2004 - 16.3.2019
 3. poskytování služeb v oblasti zprostředkovávání a zajišťování jazykové výuky a vzdělávání a tuzemských i zahraničních jazykových vzdělávacích pobytů; 11.5.2004 - 16.3.2019
 4. provozování informačního systému o službách v oblasti jazykového vzdělávání na území města Valašské Meziříčí; 11.5.2004 - 16.3.2019
 5. podpora jazykové výuky na základních a středních školách ve Valašském Meziříčí s využítím přítomnosti rodilých mluvčích v regionu pro vzdělávací programy škol města Valašské Meziříčí; 11.5.2004 - 16.3.2019
 6. organizace tématických klubových pořadů s rodilými mluvčími pro školskou i mimoškolskou veřejnost na vyšší jazykové úrovni; 11.5.2004 - 16.3.2019
 7. organizace neformálních kulturních a sportovních akcí pro zahraniční studenty, expatrioty a jejich rodinné příslušníky a pro žáky a studenty škol ve Valašském Meziříčí; 11.5.2004 - 16.3.2019
 vedení firmy Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Statutární orgán Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 V případě nakládání s movitým majetkem, jehož hodnota převyšuje 20.000,- Kč a v případě uzavírání smluv, jejichž hodnota plnění je vyšší než 20.000,- Kč, v každém jednotlivém případě, je ředitel společnosti povinen vyžádat si předchozí písemný souhlas spr


text:
ávní rady. 1.12.2015
 Mgr. Ivana Nováčková 3.8.2011 - 9.11.2015
 Nad Fojstvím 776 , Zubří 756 54
 Mgr. Ivana Nováčková 9.11.2015 - 16.3.2019
 Dozorčí rada Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Mgr. Jaroslav Lhoťan 11.5.2004 - 10.9.2008
 Bajkalská 1253/2 , Ostrava 708 00
 Ing. Jaromír Odstrčil 11.5.2004 - 27.4.2012
 U Vodojemu 1167 , Valašské Meziříčí 757 01
 Ing. Markéta Vašicová 11.5.2004 - 27.4.2012
 Havlíčkova 1184 , Valašské Meziříčí 757 01
 Ing. Miriam Kallerová 10.9.2008 - 1.12.2015
 Šafaříkova 774 , 757 01 Valašské Meziříčí Česká republika
 Ing. Jaroslav Obermajer 27.4.2012 - 1.12.2015
 254 , Hostašovice 741 01
 Mgr. Petr Pavlůsek 27.4.2012 - 1.12.2015
 251 , Kateřinice 756 21
 Ing. Jaroslav Obermajer PhD. 1.12.2015 - 16.3.2019
 Ing. Miriam Kallerová 1.12.2015 - 16.3.2019
 Šafaříkova 774/16 , Valašské Meziříčí 757 01
 Mgr. Petr Pavlůsek 1.12.2015 - 16.3.2019
 Likvidace Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Mgr. Ivana Nováčková 16.11.2017 - 16.3.2019
 Sbírka Listin Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 O 163/SL 15 rozhod. o statut. orgánu Rozhodnutí zakladatele Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 6.11.2015 1.12.2015 2
 O 163/SL 14 ostatní Úplné znění zakl. smlouvy Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 6.11.2015 1.12.2015 6
 O 163/SL 13 rozhod. o statut. orgánu Výpis z usnesení Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 6.11.2015 1.12.2015 1
 O 163/SL 12 rozhod. o statut. orgánu Usnesení DR Krajský soud v Ostravě 3.9.2015 6.11.2015 1.12.2015 1
 O 163/SL 11 rozhod. o statut. orgánu Usnesení SR Krajský soud v Ostravě 3.9.2015 6.11.2015 1.12.2015 1
 O 163/SL 9 rozhod. o statut. orgánu Rozhodnutí zakladatele Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 5.11.2015 5.11.2015 1
 O 163/SL 8 rozhod. o statut. orgánu Usnesení dozorčí rady Krajský soud v Ostravě 3.9.2015 5.11.2015 5.11.2015 1
 O 163/SL 7 rozhod. o statut. orgánu Usnesení správní rady Krajský soud v Ostravě 3.9.2015 5.11.2015 5.11.2015 1
 O 163/SL 6 ostatní Výpis z usnesení zastupitelstva města Krajský soud v Ostravě 2.7.2015 5.11.2015 5.11.2015 1
 O 163/SL 5 rozhod. o statut. orgánu Rozhodnutí zakladatele Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 5.11.2015 5.11.2015 1
 O 163/SL 10 zakladatelské dokumenty Úplné znění zakládací smlouvy Krajský soud v Ostravě 25.6.2015 5.11.2015 5.11.2015 6
 O 163/SL 4 zakladatelské dokumenty - zakládací smlouva k 27.1.12 Krajský soud v Ostravě 18.5.2012 7.6.2012 6
 O 163/SL 3 rozhod. o statut. orgánu - Zápis z jednání SR+jmenov. Krajský soud v Ostravě 10.11.2004 4.7.2011 4.8.2011 4
 O 163/SL 2 podpisové vzory - Nováčková Krajský soud v Ostravě 4.7.2011 4.8.2011 2
 O 163/SL 1 zakladatelské dokumenty Zakl.smlouva Krajský soud v Ostravě 4.9.2003 30.8.2004 7
 Palackého 239 49 757 01 Valašské Meziříčí
 Živnosti a provozovny Lingua live, o.p.s. v likvidaci
 Základní údaje Lingua live, o.p.s.
 Sídlo Lingua live, o.p.s.
 Palackého 239/49, Valašské Meziříčí 757 01
 Lingua live, o.p.s. v likvidaci - 26828863 - Valašské Meziříčí
 L2A - Lingua Agency ANA spol. s r.o. v likvidaci - 28164369 - Praha
 LINGUA HOUSE s.r.o. v likvidaci - 26396467 - Chodov
 Lingua Rumburk s.r.o. - 02837994 - Rumburk
 LINGUA GLOBAL s.r.o. - 03497844 - Praha
 Orient Lingua, s.r.o. - 03406466 - Praha
 PRIMA LINGUA s.r.o. - 25390881 - Opava
 LINGUA LINK PRAHA, s.r.o. - 25125265


text:
II. ÚS 129/03. Text judikátu. Exportováno: , 15: , Ústavní soud - PDF
 Download "II. ÚS 129/03. Text judikátu. Exportováno: , 15: , Ústavní soud"
 1 Exportováno: , 15:51 II. ÚS 129/ , Ústavní soud Text judikátu Ústavní soud rozhodl dne 8. dubna 2004 mimo ústní jednání bez přítomnosti účastníků v senátu složeném z předsedy JUDr. Jiřího Muchy a soudců JUDr. Pavla Holländera a JUDr. Jana Musila ve věci ústavní stížnosti J. J., zastoupeného JUDr. R. H., advokátem, proti usnesení Krajského soudu v Ostravě ze dne 17. prosince 2002 č. j. 3 To 994/ , a usnesení Okresního soudu v Ostravě ze dne 18. listopadu 2002 sp. zn. 0 Nt 1202/2002, t a k t o: Ústavní stížnost se odmítá. O d ů v o d n ě n í : Ve včas podané ústavní stížnosti, která i v ostatním splňuje náležitosti ústavní stížnosti ve smyslu zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon č. 182/1993 Sb."), napadá stěžovatel usnesení Krajského soudu v Ostravě ze dne č. j. 3 To 994/ , kterým tento soud zamítl stížnost stěžovatele (dříve odsouzeného) proti usnesení soudu prvního stupně, jímž tento soud podle ustanovení 283 písm. d) trestního řádu zamítl návrh stěžovatele na povolení obnovy řízení v trestní věci vedené u Okresního soudu v Ostravě pod sp. zn. 12 T 59/98. Stěžovatel tvrdí, že shora označenými rozhodnutími obou obecných soudů byla porušena jeho základní práva zakotvená v článku 8 odst. 2 a článku 36 odst. 1 Listiny základních práv a svobod (dále jen "Listina"). Podle názoru stěžovatele tato práva mu zaručují mimo jiné to, aby obvinění z trestného činu bylo projednáno soudem se znalostí všech rozhodných skutečností a důkazů posuzovaných ve vzájemné souvislosti. Stěžovatel připomíná, že výslech svědka R. K. v předcházejícím řízení proveden nebyl, z tohoto hlediska je proto jeho výpověď třeba posuzovat jako nové zjištění, a je tedy chybou, jestliže se obecné soudy při rozhodování o návrhu stěžovatele na obnovu řízení dostatečně nezabývaly otázkou, zda "nový" důkaz získaný výslechem jmenovaného svědka neodůvodňuje jiné rozhodnutí ve věci. Pokud soudy ponechaly v platnosti odsuzující rozsudek, aniž kladně rozhodly o návrhu
 2 stěžovatele na povolení obnovy řízení, je prý nutné tento postup považovat za porušení jeho základního práva zakotveného v čl. 8 odst. 2 Listiny. Ústavní soud z obsahu spisu zjistil: Ve věci Okresního soudu v Ostravě sp. zn. 12 T 59/98 byl stěžovatel rozsudkem ze dne odsouzen pro trestný čin zpronevěry (podle 248 odst. 1, 2 trestního zákona), kterého se stěžovatel dopustil tím, že dne v Ostravě-Kunčičkách jako zástupce firmy A. B. majitele P. S. na základě smlouvy o zprostředkování prodeje movité věci ze dne převzal od poškozeného nákladní vozidlo s tím, že v případě jeho prodeje ve lhůtě do třiceti dnů, předá poškozenému kromě částky ve výši ,-Kč i doplatek ve výši ,-Kč. Přesto, že k prodeji došlo ještě před uplynutím sjednané doby, a to v rozporu s původním ujednáním jen za částku ,-Kč, rozdíl mezi již složenou částkou a prodejní cenou po odpočtu příslušné provize za


text:
realizovaný prodej poškozenému nevydal a ponechal si ji pro svoji potřebu, tím způsobil poškozenému škodu ve výši ,-Kč. Stěžovatel v návrhu na obnovu řízení podaném u Okresního soudu v Ostravě pod sp. zn. 0 Nt 1212/2002 navrhl vyslechnout jako svědka R. K., který měl být přítomen původnímu jednání s poškozeným a potvrdit, že z tohoto jednání mělo vyplynout, že šlo o uzavření smlouvy zástavní k nákladnímu vozidlu s možností jeho případného prodeje s postupným snižováním ceny. Vzhledem k tomu, že majitelem autobazaru byl P. S., který také následně sjednal prodej tohoto vozidla a obdržené peníze od kupce si ponechal, nešlo o rozpor s dohodou poškozeného, a tedy ani o trestný čin zpronevěry. Okresní soud vyslechl navrhovaného svědka, který však nemohl potvrdit nic bližšího k tvrzení stěžovatele o tom, o jakou smlouvu uzavřenou mezi stěžovatelem a poškozeným šlo. Tento poznatek okresní soud zkonfrontoval se smlouvou založenou v předmětném trestním spise a zdůraznil, že jde jednoznačně o smlouvu o zprostředkování prodeje tam blíže označeného vozidla v den podepsání smlouvy s tím, že v případě, že se vozidlo prodá do třiceti dnů ode dne uzavření této smlouvy, bude majiteli doplacen doplatek ve výši ,-Kč. Okresní soud dále citoval obsah výše uvedené smlouvy a konstatoval, že ve stejném smyslu se vyjádřil k uzavřené smlouvě také poškozený, to vše proto vyvrací tvrzení stěžovatele o uzavření smlouvy zástavní. Okresní soud v Ostravě usnesením ze dne sp. zn. 0 Nt 1202/2002 návrh stěžovatele na povolení obnovy v trestní věci vedené u téhož soudu pod sp. zn. 12 T 59/98 podle 283 písm. d) trestního řádu zamítl. V odůvodnění svého rozhodnutí okresní soud uvedl, že písemné podání stěžovatel odůvodnil tím, že jeho jednání s poškozeným byl přítomen R. K., který by mohl potvrdit, že obsahem ujednání bylo zřízení zástavního práva k vozidlu s možností jeho případného prodeje a s postupným snižováním jeho ceny. Následný prodej vozidla proto prý nebyl v rozporu s tímto ujednáním, a nedošlo tedy ke spáchání trestného činu.
 3 Okresní soud dále konstatoval, že u veřejného zasedání stěžovatel svůj návrh doplnil poukazem na skutečnost, že k předmětnému vozidlu neměl dispoziční právo, neboť toto právo měl majitel autobazaru, který sepisoval kupní smlouvu a vozidlo na jejím základě prodával konkrétnímu kupci. Majitel autobazaru také od kupujícího přebíral peníze a věděl, že po dobu třiceti dnů mělo být předmětné vozidlo zastaveno s tím, že pokud si v této době prodávající pro vozidlo nepřijde, může být prodáno. Zřejmě však předpokládal, že si majitel vozidlo z důvodu finanční tísně nevyzvedne, a proto vozidlo před uplynutím stanovené lhůty prodal. Svědek R. K. potvrdil, že zpovzdálí sledoval jednání stěžovatele s poškozeným, kterému stěžovatel za předmětné vozidlo vyplatil z prostředků autobazaru částku ,-Kč. Svědek připustil, že byl u toho, když si kupec odvezl vozidlo z autobazaru a přitom jednal se stěžovatelem. Majitel autobazaru u tohoto jednání nebyl. Stěžovatel k této svědecké výpovědi uvedl, že jednání s kupcem se účastnil majitel autobazaru společně s D. K., on sám smlouvu s kupcem nesepisoval, peníze nepřebíral. Po provedeném dokazování dospěl okresní soud k závěru, že návrhu


text:
na povolení obnovy nelze vyhovět, a to z toho důvodu, že zodpovězení otázky, zda stěžovatel s poškozeným uzavřel smlouvu zástavní či smlouvu jinou, je otázkou právního posouzení předmětné smlouvy, takže z hlediska zákonných předpokladů povolení obnovy ji nelze považovat za novou skutečnost. Novou skutečností není ani fakt, že s kupcem při prodeji jednal majitel autobazaru a svědek K., který vypisoval účetní doklad na ,-Kč, za které bylo vozidlo prodáno. Návrh na obnovu řízení proto zamítl, neboť nebyl splněn základní předpoklad tohoto institutu, a to existence skutečnosti nebo důkazu soudu dříve neznámého. Z usnesení Krajského soudu v Ostravě ze dne č. j. 3 To 994/ , se zjišťuje, že tento soud, podle 148 odst. 1 písm. c) trestního řádu, zamítl stížnost stěžovatele proti usnesení Okresního soudu v Ostravě ze dne sp. zn. 0 Nt 1202/2002, kterým soud prvního stupně podle 238 písm. d) trestního řádu, zamítl návrh stěžovatele na povolení obnovy řízení v trestní věci vedené u Okresního soudu v Ostravě pod sp. zn. 12 T 59/98. Stížnostní soud stručně shrnul obsah napadeného usnesení a uvedl, že usnesení soudu prvního stupně napadl stěžovatel ihned po jeho vyhlášení stížností, kterou však do doby rozhodování soudu druhého stupně nijak neodůvodnil. Krajský soud přezkoumal správnost a odůvodněnost napadeného usnesení, i postup řízení, které jeho vydání předcházelo a dospěl k závěru, že stížnost stěžovatele není důvodná. S poukazem na znění ustanovení 278 odst. 1 trestního řádu krajský soud dovodil, že nedošlo k tomu, že by vyšly najevo nové skutečnosti, které by mohly odůvodnit jiné rozhodnutí o vině, než jak bylo dříve pravomocně rozhodnuto. S těmito závěry okresního soudu se zcela ztotožnil i krajský soud, který je shledal správnými a odůvodněnými.
 4 Ústavní soud po zvážení námitek stěžovatele i obou napadených rozhodnutí dospěl k závěru, že ústavní stížnost není opodstatněná. Z obsahu ústavní stížnosti je sice zřejmé, že stěžovatel nesouhlasí především s pravomocným rozsudkem Okresního soudu v Ostravě ze dne sp. zn. 12 T 59/98, kterým byl odsouzen za trestný čin zpronevěry (podle ustanovení 248 odst. 1, 2 trestního zákona), který však v petitu ústavní stížnosti nenapadá. Z tohoto důvodu se Ústavní soud zabýval jen tvrzenými zásahy do ústavně garantovaných práv a svobod ve vztahu k výše označeným rozhodnutím obecných soudů, jímž byl zamítnut návrh stěžovatele na obnovu řízení. Stěžovatel v ústavní stížnosti dovozuje porušení svých ústavně garantovaných práv a svobod ze skutečnosti, že soud prvního stupně sice vyslechl jím navrženého svědka, ale jeho výpověď, byť v předcházejícím řízení tento svědek vyslechnut nebyl, nepovažoval za "novou skutečnost či důkaz", ve smyslu 278 odst. 1 trestního řádu. Oba výše označené soudy se dále dostatečným způsobem nezabývaly otázkou, zdali tento "nový důkaz" ve spojitosti s důkazy provedenými v dřívějším řízení neodůvodňuje jiné rozhodnutí ve věci. Ústavní soud v souvislosti s námitkami stěžovatele zdůrazňuje, že obnova řízení je, na rozdíl od stížnosti pro porušení zákona a dovolání, mimořádným opravným prostředkem, jehož účelem je odstranit nedostatky ve skutkovém zjištění. V řízení o obnově se nezjišťuje správnost původního rozhodnutí, nýbrž se posuzuje, zda dojde k předložení nových skutečností či důkazů, které


text:
by mohly změnit původní výroky napadeného rozhodnutí. Podle ustanovení 278 odst. 1 trestního řádu se obnova řízení, které skončilo pravomocným rozsudkem povolí, "vyjdou-li najevo skutečnosti nebo důkazy soudu dříve neznámé, které by mohly samy o sobě nebo ve spojení se skutečnostmi a důkazy známými již dříve odůvodnit jiné rozhodnutí o vině nebo o přiznaném nároku poškozeného na náhradu škody, anebo vzhledem k nimž by původně uložený trest byl ve zřejmém nepoměru ke stupni nebezpečnosti činu pro společnost nebo k poměrům pachatele nebo uložený trest by byl ve zřejmém rozporu s účelem trestu". Obnova řízení ukončeného pravomocným rozsudkem tedy řeší výhradně vady ve skutkových zjištěních, které vznikly tím, že soudu v době jeho rozhodování nebyly známy skutečnosti nebo důkazy způsobilé změnit skutkový stav věci a teprve na tomto skutkovém základě ovlivnit jeho právní posouzení a následně i výrok o vině, náhradě škody či trestu. Nelze tedy v jakékoli "nové" skutečnosti nebo důkazu, soudu dříve neznámému, spatřovat bez dalšího důvod k obnově řízení, ale musí jít vždy i o splnění druhé podmínky ve smyslu ustanovení 278 odst. 1 trestního řádu, tj. že tyto skutečnosti nebo důkazy mohou samy o sobě nebo ve spojení s jinými skutečnostmi a důkazy již dříve známými odůvodnit jiné rozhodnutí ve věci. Nelze souhlasit s názorem stěžovatele, že v řízení o návrhu stěžovatele na obnovu pravomocně skončeného trestního řízení oba obecné soudy porušily podmínky spravedlivého procesu tím, že se dostatečným způsobem nezabývaly posouzením, zda výpověď svědka R. K. je takovým novým důkazem, který by sám nebo ve spojení se skutečnostmi nebo důkazy dříve známými mohl odůvodnit jiné rozhodnutí. Oba soudy dospěly shodně k závěru, že výslech svědka nepřinesl žádné nové zjištění ve vztahu k
 5 tvrzení stěžovatele o charakteru smlouvy uzavřené stěžovatelem s poškozeným, a námitku stěžovatele, že šlo ve své podstatě o smlouvu zástavní, vyvrací jak obsah samotné smlouvy, tak i vyjádření poškozeného. Tento závěr je ostatně velmi jasným a srozumitelným způsobem vyjádřen i v závěru odůvodnění napadeného usnesení Krajského soudu v Ostravě, kde se uvádí, že "...v dané věci, jak správně dovodil okresní soud, nedošlo k tomu, že by vyšly najevo nové skutečnosti, které by mohly,... odůvodnit jiné rozhodnutí o vině, než jak bylo rozhodnuto". Za této situace Ústavní soud považuje předmětná usnesení soudů obou stupňů za správná, odpovídající znění ustanovení 278 odst. 1 trestního řádu. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Ústavní soud nezjistil, že by rozsudkem Krajského soudu v Ostravě a Okresního soudu v Ostravě došlo k porušení stěžovatelem označených článků Listiny. Ústavní soud mimo ústní jednání bez přítomnosti účastníků proto ústavní stížnost odmítl, podle ustanovení 43 odst. 2 písm. a) zákona č. 182/1993 Sb., jako návrh zjevně neopodstatněný. Poučení: Proti rozhodnutí Ústavního soudu není odvolání přípustné. V Brně dne 8. dubna 2004 JUDr. Jiří Mucha v. r. předseda senátu Ústavního soudu


text:
2 VSPH 1439/2016-A-12
 MSPH 60 INS 14470/2016 2 VSPH 1439/2016-A-12
 USNESENÍ Vrchní soud v Praze jako soud odvolací rozhodl v senátě složeném z předsedy Mgr. Tomáše Brauna a soudců JUDr. Jiřího Karety a Mgr. Martina Lišky ve věci dlužníka Václava anonymizovano , anonymizovano , bytem Vodičkova 681, Praha 1, zast. advokátem Mgr. Janem Salmonem, sídlem Revoluční 1003/3, Praha 1, zahájené na návrh dlužníka, o odvolání dlužníka proti usnesení Městského soudu v Praze č. j. MSPH 60 INS 14470/2016-A-7 ze dne 22. června 2016,
 Usnesení Městského soudu v Praze č. j. MSPH 60 INS 14470/2016-A-7 ze dne 22. června 2016 se p o t v r z u j e.
 Městský soud v Praze ve výroku označeným usnesením uložil Václavu Pražákovi (dále jen dlužník), jenž se insolvenčním návrhem ze dne 16. 6. 2016 domáhal vydání rozhodnutí o úpadku a povolení oddlužení, aby do 10 dnů od právní moci usnesení zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení ve výši 50.000,-Kč.
 V odůvodnění usnesení soud mimo jiné uvedl, že dlužník podal insolvenční návrh spojený s návrhem na povolení oddlužení, z něhož plyne, že má vůči 10 věřitelům závazky v celkové výši 1.382.307,29 Kč, přičemž některé z nich pocházejí z jeho podnikání; dlužník proto oslovil věřitele, o jejichž pohledávky jde, s žádostí o jejich souhlas s řešením úpadku oddlužením, žádný z věřitelů však souhlas s oddlužením nedal, resp. se k žádosti nevyjádřil. Protože dlužník netvrdil, že je dána některá z dalších výjimek uvedených v ust. § 389 odst. 2 insolvenčního zákona (dále též jen IZ), jež umožňuje dlužníkům, již mají dluhy z podnikání, řešit jejich úpadek oddlužením, a soud v rámci své úřední činnosti zjistil, že tyto výjimky na dlužníka nedopadají, dospěl k závěru, že lze očekávat řešení jeho úpadku konkursem. Vzhledem k tomu, že dlužník nevlastní žádný majetek, přistoupil k uložení povinnosti zaplatit zálohu na náklady insolvenčního řízení ve shora uvedené výši, jež zajistí insolvenčnímu správci finanční prostředky nezbytné k výkonu jeho funkce bezprostředně po jeho ustanovení i úhradu jeho odměny, jež v případě konkursu činí nejméně 45.000,-Kč bez daně z přidané hodnoty (dále jen DPH).
 Proti tomuto usnesení Městského soudu v Praze se dlužník včas odvolal a požadoval, aby je odvolací soud zrušil a vrátil věc soudu prvního stupně k dalšímu řízení. Argumentoval zejména tím, že požadavek soudu na doložení souhlasů věřitelů, již mají pohledávky pocházející z podnikání dlužníka, s řešením jeho úpadku oddlužením je nad rámec insolvenčního zákona a ve svém důsledku isir.justi ce.cz znemožňuje dlužníkovi řešit svůj úpadek oddlužením, když z dikce zákona přímo vyplývá toliko požadavek aktivního nesouhlasu věřitelů (jenž mohou vyjádřit nejpozději do skončení schůze věřitelů), z čehož dovozoval, že dluhy z podnikání nebrání soudu v tom, aby rozhodl bez zbytečného odkladu tak, že vydá rozhodnutí o úpadku s nímž spojí rozhodnutí o povolení oddlužení a nechal na rozhodnutí věřitelů, zda s ohledem na majetkové poměry dlužníka zvolí konkurs nebo oddlužení. Konečně namítal, že není v jeho možnostech uloženou zálohu uhradit, neboť nemá dostatek financí ani možnost půjčit si je od třetích osob.
 Úprava subjektivní přípustnosti oddlužení obsažená v


text:
ust. § 389 IZ a procesu jejího zkoumání v insolvenčním řízení doznala s účinností od 1. 1. 2014 (novelou IZ provedenou zákonem č. 294/2013 Sb.) podstatných změn. Ty spočívají v tom, že jednak je oddlužení výslovně připuštěno také u dlužníka-fyzické osoby, který je podnikatelem, a dále v tom, že nezajištěné závazky (dluhy) z podnikání dlužníka (ať současného nebo předchozího, pokud již podnikatelem není), nejde-li o závazek neuspokojený v předchozím dlužníkově insolvenčním řízením ukončeném zrušením konkursu dle ust. § 308 odst. 1 písm. c) nebo d) IZ, brání-bez ohledu na jejich rozsah a další okolnosti věci-řešení úpadku dlužníka oddlužením, pokud s jeho oddlužením věřitelé příslušných podnikatelských pohledávek nesouhlasí. K tomu současně znění ust. § 397 odst. 1 IZ stanoví, že v pochybnostech o tom, zda dlužník je oprávněn podat návrh na povolení oddlužení, insolvenční soud oddlužení povolí a tuto otázku prozkoumá v průběhu schůze věřitelů svolané k projednání způsobu oddlužení a hlasování o jeho přijetí. Na této schůzi věřitelů totiž věřitelé dle ust. § 403 odst. 2 IZ mohou uplatnit i své námitky o skutečnostech odůvodňujících odmítnutí návrhu na povolení oddlužení, tj. o subjektivní nepřípustnosti oddlužení dle ust. § 389 IZ, s tím, že pokud takové námitky do skončení schůze nevznesou, je nastolena fikce jejich souhlasu s oddlužením bez zřetele k tomu, zda dlužník má dluhy z podnikání. Z uvedeného přitom plyne, že při zkoumání subjektivní přípustnosti oddlužení v režimu úpravy účinné od 1. 1. 2014 již nelze aplikovat závěry usnesení Nejvyššího soudu ČR sen. zn. 29 NSČR 3/2009 ze dne 21. 4. 2009, uveřejněného pod č. 79/2009 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek, ohledně dalších kritérií, za nichž lze dlužníkovy dluhy z podnikání tolerovat.
 Současnou právní úpravu, jak správně zmínil soud prvního stupně, vyložil dále Vrchní soud v Olomouci v usnesení sen. zn. 1 VSOL 918/2015 ze dne 23. 9. 2015 uveřejněném pod č. 49/2016 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek (dále jen R 49/2016), následovně:
 O takovou situaci se však v daném případě nejedná. Soudu prvého stupně je sice třeba vytknout, že povahu závazků dlužníka nijak nehodnotil a spokojil se toliko s konstatováním, že nepochybně existují závazky dlužníka, které mu vznikly v souvislosti s jeho podnikáním , nicméně odvolací soud je přesvědčen o tom, že jejich posouzení náročnější zkoumání nevyžaduje.
 Z obsahu spisu odvolací soud ověřil, že dlužník podal dne 16. 6. 2016 (č.d. A-1) insolvenční návrh spojený s návrhem na povolení oddlužení na předepsaném formuláři, jenž obsahuje všechny obligatorní náležitosti včetně povinných příloh, je tedy způsobilý projednání a lze očekávat, že na jeho podkladě bude možno rozhodnout o úpadku dlužníka. Z návrhu a jeho příloh přitom vyplývá, že dlužník tvrdí, že více jeho závazků pochází z podnikatelské činnosti a že nemá žádný exekučně postižitelný majetek.
 Z příloh připojených k insolvenčnímu návrhu (č.d. A-4)-např. z exekučního příkazu na prodej movitých věcí vydaného Finančním úřadem pro Prahu 1 dne 26. 6. 2008 pod č. j. 215100/08/001941/7219 se pak podává, že podstatnou část daňových nedoplatků dlužníka tvoří daňové nedoplatky na DPH, jež z podnikatelské činnosti dlužníka nepochybně pocházejí.
 Dlužník v návrhu na povolení


text:
oddlužení tvrdil, že má nezajištěné závazky z podnikání a že věřitele, o jejichž pohledávky šlo, oslovil a seznámil se záměrem navrhnout oddlužení, a žádný z věřitelů s tímto řešením úpadku nesouhlas nevyjádřil. Z toho však dle názoru odvolacího soudu, a opakovaně to budiž zdůrazněno, nelze existenci souhlasu věřitelů s řešením úpadku dlužníků oddlužením ve smyslu ust. § 389 odst. 2 písm. a) IZ dovodit. Formu ani náležitosti tohoto souhlasu insolvenční zákon nepředepisuje, a je tedy třeba vycházet z toho, že může být udělen nejen v písemné formě, ale i ústně. Samotné mlčení však nemá v zásadě žádný právní význam, a proto je zpravidla třeba hodnotit ho jako neexistenci projevu. Mlčení je totiž opak projevu a neznamená ani souhlas, ani odmítnutí. Za právně významný souhlas věřitele ve smyslu ust. § 389 odst. 2 písm. a) IZ je přitom možno považovat pouze souhlas výslovný (viz usnesení Vrchního soudu v Olomouci č. j. KSOS 39 INS 15030/2015, 2 VSOL 854/2015-A-12 ze dne 20. 10. 2015), a dlužník se mýlí, dovozuje-li v odvolání opak.
 Námitka dlužníka, že insolvenční soud měl (mohl) oddlužení povolit a otázku posouzení jeho oprávnění podat návrh na povolení oddlužení vyhradit schůzi věřitelů svolané k projednání způsobu oddlužení a hlasování o jeho přijetí, rovněž není důvodná. Dlužník totiž přehlíží, že tento postup lze použít pouze v případech, kdy má insolvenční soud na základě dosavadního průběhu insolvenčního řízení pochybnost o tom, zda je dlužník osobou oprávněnou návrh na povolení oddlužení podat či nikoli. V případě, kdy byla existence závazků z podnikání zřejmá (jejich posouzení náročnější zkoumání nevyžaduje), přičemž souhlas věřitelů s řešením úpadku oddlužení ani jiný z důvodů uvedených v ust. § 389 odst. 2 IZ nebyl dlužníkem tvrzen, nemá odvolací soud stejně jako soud insolvenční žádnou pochybnost o tom, že dlužník osobou oprávněnou podat návrh na povolení oddlužení není.
 Za těchto okolností je ovšem dle ust. § 390 odst. 3 a § 396 IZ nutno očekávat odmítnutí návrhu na povolení oddlužení, a v takovém případě nelze řešit úpadek dlužníka jinak než konkursem. V konkursu přitom tvoří (jak správně poukazoval soud prvého stupně) náklady insolvenčního řízení mimo jiné vždy i hotové výdaje a odměna insolvenčního správce, jež dle ust. § 1 odst. 5 nebo § 2a vyhlášky č. 313/2007 Sb. činí nejméně 45.000,-Kč (54.450,-Kč včetně DPH). Vzhledem k nemajetnosti dlužníka pak nelze mít za dostatečně odůvodněný předpoklad, že zpeněžením majetkové podstaty mohou být získány finanční prostředky postačující k úplné, resp. alespoň k částečné úhradě nákladů insolvenčního řízení.
 Na základě těchto zjištění a veden názory vyjádřenými shora neshledal odvolací soud odvolání důvodným, a proto napadené usnesení podle ust. § 219 OSŘ jako věcně správné potvrdil.


text:
Zápis ze zasedání Rady kraje Vysočina č. 20/2002: Tajemnící obecních úřadů: Kraj Vysočina
 Zápis ze zasedání Rady kraje Vysočina č. 20/2002
 4. červen 2002
 Zápis ze zasedání rady kraje č. 20/2002, konaného dne 4. června 2002 v zasedací místnosti kanceláře hejtmana Krajského úřadu kraje Vysočina, Žižkova 57, Jihlava
 1. Zahájení, připomínky k zápisu ze zasedání č. 19/2002
 Přítomno 7 členů rady – viz prezenční listina ze dne 4. 6. 2002
 Zasedání rady kraje zahájil první zástupce hejtmana M. Vystrčil a omluvil neúčast F. Dohnala, I. Rohovského.
 A. Štěrbová přednesla návrh na zařazení bodu 18) Rezignace a jmenování člena řídícího výboru grantového programu „Vítejte u nás“.
 M. Vystrčil přednesl návrh na zařazení bodu 19) Vyhodnocení veřejné sbírky ve prospěch Občanského sdružení pro pomoc mentálně postiženým Lada.
 Rada kraje návrhy akceptovala a přijala rozšířený program jednání.
 2. Dar projektové dokumentace k územnímu řízení na akci „Silnice II/360 – Velké Meziříčí - obchvat“
 (09.05-09.15, P. Kolář, RK-20-2002-02)
 3. Darování pozemku a komunikace v k. ú. a obci Světlá nad Sázavou
 (09.15-09.25, P. Kolář, RK-20-2002-03)
 4. Stavba chodníku v obci Sirákov a zveřejnění záměru darování nemovitého majetku kraje
 (09.25-09.35, P. Kolář, RK-20-2002-04)
 5. Prodej části pozemku par. č. 766/7 v k. ú. Kamenice u Herálce a obci Herálec
 (09.35-09.45, P. Kolář, RK-20-2002-05)
 6. Veřejná zakázka „Obchodní akademie Třebíč, rekonstrukce kotelny a rozvodů vytápění“
 (09.45-09.55, P. Kolář, RK-20-2002-06)
 7. Změny schváleného rozpočtu kraje na rok 2002
 (09.55-10.05, A. Krištofová, RK-20-2002-07)
 8. Změna schváleného rozpočtu kraje na rok 2002
 (10.05-10.15, A. Krištofová, RK-20-2002-08)
 9. Zabezpečení provozu protialkoholní záchytné stanice v kraji Vysočina
 (10.15-10.25, V. Švarcová, RK-20-2002-09)
 10. Souhlas s uzavřením nájemní smlouvy na pronájem movité věci
 (10.25-10.35, Z. Ludvík, RK-20-2002-10)
 11. Pověření odboru školství, mládeže a sportu vyhlášením konkurzního řízení na funkci ředitele/ky SZŠ, VZŠ a VOŠ, Třebíč, Hasskova 15
 (10.35-10.45, Z. Ludvík, RK-20-2002-11)
 12. Odvolání z funkce ředitele Domova mládeže, Žďár nad Sázavou, Studentská 1 a ředitele SOU zemědělského, Bystřice nad Pernštejnem, Příční 405
 (10.45-10.55, Z. Ludvík, RK-20-2002-12)
 13. Jmenování konkurzní komise pro konkurz na funkci ředitele/ky Gymnázia, Bystřice nad Pernštejnem, Nádražní 760
 (10.55-11.05, Z. Ludvík, RK-20-2002-13)
 14. Souhlas s uzavřením smlouvy o půjčce nebo úvěru pro Školní statek Humpolec, Dusilov 384
 (11.25-11.35, Z. Ludvík, RK-20-2002-14)
 15. Návrh na navýšení počtu zaměstnanců kraje
 (11.35-11.45, E. Šarapatková , RK-20-2002-15)
 16. Žádost obce Dešov o pomoc při řešení havarijního stavu požární nádrže
 (11.45-11.55, M. Černá, RK-20-2002-16)
 17. Žádost obce Myslibořice o pomoc při řešení havarijního stavu objektu v majetku obce
 (11.55-12.05, M. Černá, RK-20-2002-17)
 18. Rezignace a jmenování člena řídícího výboru grantového programu „Vítejte u nás“
 (12.05-12.15, A. Štěrbová, RK-20-2002-18)
 19. Vyhodnocení veřejné sbírky ve prospěch Občanského sdružení pro pomoc mentálně postiženým Lada
 (12.15-12.25, M. Vystrčil, RK-20-2002-19)
 20. Rozprava členů rady
 K zápisu z jednání rady kraje č. 19/2002 nebyly vzneseny žádné připomínky.
 Závěrem diskuse rada kraje přijala upravený návrhu usnesení.
 Usnesení 282/20/2002/RK
 bezúplatné nabytí projektové dokumentace k územnímu řízení pro akci „Silnice II/360 Velké Meziříčí – obchvat“ v hodnotě 668 291,75 Kč do vlastnictví kraje Vysočina od města Velké Meziříčí dle upravené přílohy 1 materiálu RK-20-2002-02.


text:
termín: 5. 6. 2002
 P. Kolář, vedoucí odboru majetkového, předložil radě kraje návrh darovací smlouvy ve věci darování pozemku v k. ú. a obci Světlá nad Sázavou. Darovací smlouvu uzavřela společnost K+R Projekt, spol. s r. o. s krajem Vysočina.
 K danému tématu se rozvinula diskuse a závěrem rada kraje přijala upravený návrh usnesení.
 Usnesení 283/20/2002/RK
 zastupitelstvu kraje schválit darovací smlouvu na darování pozemku par. č. 613/9 v k. ú. a obci Světlá nad Sázavou a stavby komunikace včetně příslušenství na tomto pozemku kraji Vysočina dle upravené přílohy 1 materiálu RK-20-2002-03.
 P. Kolář, vedoucí odboru majetkového, předložil radě kraje žádost obce Sirákov týkající se souhlasného stanoviska s realizací stavby chodníku v obci Sirákov a zveřejnění záměru darování nemovitého majetku kraje.
 Usnesení 284/20/2002/RK
 se stavbou chodníku u autobusové zastávky na části pozemku par. č. 1680 v k. ú. a obci Sirákov a
 zveřejnění záměru kraje Vysočina darovat pro tuto stavbu část pozemku par. č. 1680 v obci a k. ú. Sirákov obci Sirákov.
 termín: 10. 6. 2002
 P. Kolář, vedoucí odboru majetkového, předložil radě kraje žádosti L. Zápařkové a J. Bubna ve věci prodeje části pozemku v k. ú. Kamenice u Herálce a obci Herálec.
 Usnesení 285/20/2002/RK
 zastupitelstvu kraje zamítnout žádosti paní L. Zápařkové a pana J. Bubna o prodej části pozemku par. č. 766/7 o výměře cca 80 m2 v k. ú. Kamenice u Herálce a obci Herálec a ponechat uvedenou část pozemku nadále ve vlastnictví kraje Vysočina.
 Usnesení 286/20/2002/RK
 že nejvhodnější nabídkou, podanou ve veřejné soutěži na zhotovitele stavby „Obchodní akademie Třebíč, rekonstrukce kotelny a rozvodů vytápění“,je nabídka podaná uchazečem firmou Třebíčská tepelná společnost s r. o., Kubišova 1230, 674 01 Třebíč a
 M. Černá předložila radě kraje žádost obce Dešov týkající se příspěvku na opravu požární nádrže.
 Usnesení 287/20/2002/RK
 projednávání žádosti obce Dešov o pomoc při řešení havarijního stavu požární nádrže a
 odboru majetkovému a odboru dopravy a silničního hospodářství doplnit podání o stanoviska příslušných správních orgánů.
 odpovědnost: odbor majetkový, odboru dopravy a silničního hospodářství
 M. Černá předložila radě kraje žádost obce Myslibořice týkající se pomoci při řešení havarijního stavu objektu v majetku obce.
 Usnesení 288/20/2002/RK
 zastupitelstvu kraje zamítnout žádost obce Myslibořice o pomoc při řešení havarijního stavu objektu v majetku obce a postupuje ji do zastupitelstva kraje k dalšímu projednání.
 A. Krištofová, vedoucí ekonomického odboru, předložila radě kraje návrh na rozpočtová opatření na akce:
 - veřejná zakázka SOU Pelhřimov – „Oprava sociálního zařízení, omítek dílen, Křemešnická 298, Pelhřimov“;
 - havárie – zatékání rovnou střechou do části přízemí Pedagogicko psychologické poradny, Nad tratí 35, Havlíčkův Brod;
 - havárie opěrné zdi v Jemnici, okres Třebíč.
 Usnesení 289/20/2002/RK
 · povýšení rozpočtu na technické zhodnocení a opravy ve školství - § 3123 Střední odborná učiliště a učiliště o 189 tis. Kč snížením položky Péče o lidské zdroje a majetek kraje - § 6409 Ostatní činnosti j. n. za účelem dokrytí nákladů akce programového financování „Oprava sociálního zařízení, omítek dílen, Křemešnická 298, Pelhřimov“ dle přílohy 1 materiálu RK-20-2002-07;
 · povýšení rozpočtu na technické zhodnocení a opravy ve školství - § 3146 Zařízení


text:
výchovného poradenství a preventivní výchovné péče o 54 tis. Kč snížením položky Péče o lidské zdroje a majetek kraje - § 6409 Ostatní činnosti j. n. za účelem opravy střešního pláště v Pedagogicko psychologické poradně v Havlíčkově Brodě dle přílohy 1 materiálu RK-20-2002-07 a
 · poskytnout z nespecifikované rezervy kraje částku 3 000 tis. Kč na řešení havárie opěrné zdi v Jemnici, okres Třebíč, dle upravené přílohy 2 materiálu RK-20-2002-07;
 · schválit zvýšení závazného ukazatele vůči SÚS Třebíč Dotace na investice o částku 3 000 tis. Kč.
 odpovědnost: odbor ekonomický a odbor majetkový
 A. Krištofová, vedoucí ekonomického odboru, informovala radu kraje o předloženém materiálu a přednesla návrh usnesení.
 Z jednání rady kraje se omluvila M. Černá.
 Usnesení 290/20/2002/RK
 zvýšení příjmové i výdajové části rozpočtu kraje o dotaci MK ČR pro Krajskou knihovnu Vysočiny v Havlíčkově Brodě na „Zajištění regionálních funkcí knihoven“ ve výši 3 194 tis. Kč dle materiálu RK-20-2002-08.
 termín: 30. 6.2002
 A. Krištofová, vedoucí ekonomického odbor, požádala radu kraje o projednání materiálu „Změna schváleného rozpočtu kraje na rok 2002“a zařazení do programu jednání.
 Rada kraje vyslovila souhlasné stanovisko s projednáním předloženého materiálu. Materiál byl zařazen pod pořadovým číslem 20).
 20. Změna schváleného rozpočtu kraje na rok 2002
 Usnesení 291/20/2002/RK
 povýšení rozpočtu § 6113 - Zastupitelstva krajů o 250 tis. Kč snížením položky Péče o lidské zdroje a majetek kraje - § 6409 Ostatní činnosti j. n. za účelem zajištění finančních prostředků na úhradu nájemného sochy 2xd38, umístěné na nádvoří sídla kraje Vysočina dle přílohy 1 materiálu RK-20-2002-20.
 J. Bína, zaměstnanec odboru sociálních věcí a zdravotnictví, předložil radě kraje návrh smlouvy ve věci zabezpečení provozu protialkoholní záchytné stanice v kraji Vysočina. Smlouvu uzavřel kraj Vysočina se Statutárním městem Jihlava.
 Rada kraje předložený návrh akceptovala a přijala návrh usnesení.
 Usnesení 292/20/2002/RK
 smlouvu o úhradě nákladů na provozování protialkoholní záchytné stanice dle přílohy 1 materiálu RK-20-2002-09.
 Z. Ludvík, vedoucí odboru školství, mládeže a sportu, předložil radě kraje návrh nájemní smlouvy ve věci pronájmu digitální kopírky. Smlouvu uzavřela Obchodní akademie Pelhřimov s firmou Mitech, s. r. o., Žižkova 13, Jihlava,.
 Usnesení 293/20/2002/RK
 s uzavřením nájemní smlouvy mezi Obchodní akademií Pelhřimov a firmou Mitech, s. r. o., Žižkova 13, Jihlava na pronájem digitální kopírky dle materiálu RK-20-2002-10.
 odpovědnost: odbor školství, mládeže a sportu, ředitel Obchodní akademie Pelhřimov
 termín: 4. 6. 2002
 Z. Ludvík, vedoucí odboru školství, mládeže a sportu, předložil radě kraje návrh na vyhlášení konkurzního řízení na funkci ředitele/ky SZŠ, VZŠ a VOŠ, Třebíč.
 Usnesení 294/20/2002/RK
 odbor školství, mládeže a sportu Krajského úřadu kraje Vysočina vyhlášením a zajištěním průběhu konkurzu na místo ředitele/ky SZŠ, VZŠ a VOŠ, Třebíč, Hasskova 15 a
 strukturu konkurzní komise dle přílohy 1 materiálu RK-20-2002-11.
 Z. Ludvík, vedoucí odboru školství, mládeže a sportu, informoval radu kraje o návrhu na odvolání z funkce ředitele Domova mládeže, Žďár nad Sázavou a ředitele SOU zemědělského, Bystřice nad Pernštejnem a přednesl návrh usnesení.
 Usnesení 295/20/2002/RK
 v souladu s ustanovením § 2 písm. b) zákona č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve školství, ve znění pozdějších zákonů a v souladu s


text:
§ 59 písm. i) zákona 129/2000 Sb., o krajích, pana Mgr. Zdeňka Mifku z funkce ředitele Domova mládeže, Žďár nad Sázavou, Studentská 1 a pana Ing. Jaroslava Mošnera z funkce ředitele SOU zemědělského, Bystřice nad Pernštejnem, Příční 405 s účinností od 1. 7. 2002.
 Z. Ludvík, vedoucí odboru školství, mládeže a sportu, předložil radě kraje návrh na jmenování konkurzní komise pro konkurz na funkci ředitele/ky Gymnázia, Bystřice nad Pernštejnem.
 Rada kraje návrh akceptovala, jmenovala zástupce do konkurzní komise a přijala upravený návrh usnesení.
 Usnesení 296/20/2002/RK
 v souladu s ustanovením § 2 písm. b) zákona č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve školství, ve znění pozdějších zákonů, zástupce zřizovatele v konkurzní komisi a složení komise pro konkurzní řízení na funkci ředitele (ředitelky) Gymnázia, Bystřice nad Pernštejnem, Nádražní 760, dle doplněné přílohy 1 materiálu RK-20-2002-13.
 Z. Ludvík, vedoucí odboru školství, mládeže a sportu, informoval radu kraje o předloženém návrhu a přednesl dvě varianty návrhu usnesení.
 Závěrem diskuse rada kraje přijala druhou variantu návrhu usnesení.
 Usnesení 297/20/2002/RK
 s uzavřením smlouvy o poskytnutí úvěru ve výši 3,5 mil. Kč pro Školní statek, Humpolec, Dusilov 384 za účelem rekonstrukce jatek a šaten.
 E. Šarapatková, vedoucí sekretariátu ředitelky, předložila radě kraje návrh na navýšení počtu zaměstnanců kraje a přednesla návrh usnesení.
 Usnesení 298/20/2002/RK
 v souladu s ustanovení § 59 odst. 1 písm. b) zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), počet zaměstnanců kraje k 4. 6. 2002 na 243 zaměstnanců.
 A. Štěrbová předložila radě kraje návrh na rezignaci a jmenování člena řídícího výboru grantového programu „Vítejte u nás“ a přednesla návrh usnesení.
 Usnesení 299/20/2002/RK
 rezignaci Ing. Tomáše Hermanna, bytem Pražská 2813, Havlíčkův Brod, na funkci člena řídícího výboru grantového programu „Vítejte u nás“ a
 členem řídícího výboru grantového programu „Vítejte u nás“ Ing. Jaroslava Sochora, bytem Na Valech 17, Jihlava.
 M. Vystrčil předložil radě kraje informaci o výtěžku veřejné sbírky pro Občanské sdružení pro pomoc mentálně postiženým Lada. Veřejná sbírka proběhla v rámci Dne otevřených dveří v sídle kraje Vysočina dne 30. 5. 2002.
 Rada kraje vzala informaci na vědomí a přijala upravený návrh usnesení.
 Usnesení 300/20/2002/RK
 informaci o výtěžku veřejné sbírky Občanského sdružení pro pomoc mentálně postiženým Lada v Bratřicích u Pacova ve výši 24 505,30 Kč a
 o poskytnutí dotace Občanskému sdružení pro pomoc mentálně postiženým Lada v Bratřicích u Pacova ve výši 24 505,30 Kč na nákup kompenzačních pomůcek, pomůcek pro arteterapii, muzikoterapii a pomůcek pro alternativní komunikaci.
 termín: 7. 6. 2002
 21. Rozprava členů rady
 P. Pospíchal informoval radu kraje o možnostech zahájení oprav dvou evakuačních a zásahových tras v oblasti Elektrárny Dukovany.
 M. Vystrčil ukončil jednání rady kraje č. 20/2002 s tím, že další zasedání se bude konat dne 11. 6. 2002, v 9.00 hod. v zasedací místnosti kanceláře hejtmana, Žižkova 57, Jihlava.
 Záznam pořízen na jednání rady kraje č. 20/2002 dne 4. června 2002.
 Zapsala: M. Jakoubková, dne 7. 6. 2002 (zápis pořízen na základě záznamu).
 Vytvořeno / změněno: 14.6.2002 / 19.5.2006


text:
Manželství může být rozvedeno na základě vzájemné dohody manželů, jsou-li splněny všechny následující podmínky:
 od uzavření manželství uplynul více než jeden rok;
 manželé podepsali dohodu o úpravě poměrů v době po rozvodu manželství (vypořádání majetku, péče o děti atd.);
 oba manželé jsou plně svéprávní.
 V případech uvedených v tomto ustanovení může být manželství rozvedeno ve zjednodušeném řízení.
 Manželství může být rozvedeno na základě návrhu jednoho z manželů podaného u okresního soudu (apylinkės teismas) v místě jeho bydliště, je-li splněna alespoň jedna z následujících podmínek:
 manželé žijí déle než jeden rok odděleně;
 jeden z manželů byl po uzavření manželství prohlášen rozsudkem soudu za nesvéprávného;
 bydliště jednoho z manželů bylo rozsudkem soudu prohlášeno za neznámé;
 jeden z manželů je ve výkonu trestu odnětí svobody na dobu více než jednoho roku za spáchání neúmyslného trestného činu.
 Rozvod zapříčiněný jedním nebo oběma manželi: Jeden z manželů může podat návrh na rozvod v případě, kdy k rozvratu manželství došlo zaviněním druhého manžela. Dotyčný je uznán odpovědným za rozvrat manželství tehdy, jestliže zásadním způsobem porušil své manželské povinnosti stanovené třetí oddílem (zákon o rodině) litevského občanského zákoníku (Civilinis kodeksas) tak, že společný manželský život není již nadále možný.
 Manželství se považuje za rozvrácené zaviněním druhého manžela tehdy, jestliže byl dotyčný odsouzen za spáchání úmyslného trestného činu, dopustil se cizoložství nebo druhého manžela či další členy rodiny zneužíval nebo rodinu opustil a po dobu jednoho roku se o ni nestaral.
 Odpůrce v rozvodovém řízení může tvrzení, že rozvrat zavinil, rozporovat a prokázat, že odpovědnost za rozvrat manželství nese navrhovatel. Soud může po zvážení okolností dané věci rozhodnout, že za rozvrat manželství nesou odpovědnost oba manželé. Pokud soud shledá, že rozvrat manželství zavinili oba manželé, jsou právní následky rozvodu totožné s následky rozvodu na základě vzájemné dohody.
 Manželství zaniká smrtí jednoho z manželů nebo na základě zákona. Manželství může být rozvedeno na základě vzájemné dohody manželů, na návrh jednoho z manželů nebo na základě zavinění rozvratu jedním nebo oběma manželi.
 Manželství se považuje za zaniklé ode dne, kdy rozhodnutí o rozvodu nabude právní moci. Ve lhůtě tří pracovních dnů ode dne, kdy rozhodnutí nabude právní moci, je soud povinen zaslat stejnopis tohoto rozhodnutí místnímu matričnímu úřadu, který rozvod zaznamená.
 Po rozvodu si oba manželé mohou ponechat příjmení užívané po dobu manželství, nebo se vrátit k příjmení, které měli před uzavřením manželství. Je-li manželství rozvedeno z důvodu zavinění rozvratu jedním z manželů, může soud na návrh druhého z nich manželovi, který rozvod zavinil, zakázat, aby užíval příjmení, které užíval po dobu manželství, pokud spolu manželé nemají děti.
 Rozdělení jmění manželů závisí na režimu, který se na toto jmění vztahuje. Režim může být stanoven zákonem nebo smlouvou. Pokud spolu manželé neuzavřeli manželskou smlouvu, vztahuje se na jmění manželů zákonný režim společného jmění manželů. Režimy jmění manželů podléhají ustanovením hlavy VI části III třetího oddílu občanského zákoníku (Civilinis kodeksas).
 Je-li vlastníkem rodinné domácnosti manželů jeden z nich, může soud přiznat druhému manželovi užívací právo a povolit mu, aby v rodinné domácnosti manželů setrval, pokud s ním v době po rozvodu budou


text:
bydlet nezletilé děti. Užívací právo trvá až do doby, kdy dítě nebo děti dosáhnou zletilosti. Mají-li manželé rodinnou domácnost v pronájmu, soud může převést nájemní právo na toho manžela, se kterým budou bydlet nezletilé děti, nebo na manžela, který je v pracovní neschopnosti, přičemž druhého manžela – pakliže mu bylo nařízeno, aby žil odděleně – může ze společného bydlení vypovědět.
 Tomu z manželů, který potřebuje podporu, soud v rozhodnutí o rozvodu rovněž přizná výživné, pokud otázku výživného neřeší dohoda o úpravě poměrů v době po rozvodu, kterou spolu manželé uzavřeli. Jestliže jim majetek či příjem postačuje k obživě, právo na výživné jim nepřísluší. Předpokládá se, že o výživné bude žádat ten z manželů, který vychovává nezletilé dítě pocházející z manželství nebo který z důvodu svého věku nebo zdravotního stavu není schopen pracovat. Pokud některý z manželů nemohl kvůli manželství a zajišťování společných zájmů rodiny nebo s ohledem na potřeby dětí získat žádnou kvalifikaci (dokončit studium), je oprávněn od druhého manžela požadovat uhrazení nákladů na dokončení studia nebo na rekvalifikaci.
 Ten z manželů rozpad manželství zavinil, nemá nárok na výživné.
 Při rozhodování o přiznání výživného a stanovení jeho výše musí soud přihlédnout k době trvání manželství, potřebnosti výživného, majetku obou bývalých manželů, jejich zdravotnímu stavu, věku a schopnosti pracovat, v případě, že je některý z manželů nezaměstnaný, k jeho možnostem získat zaměstnání a k dalším důležitým okolnostem.
 Nastane-li některá z níže uvedených situací, soud výživné sníží, přizná výživné pouze na určitou omezeno dobu nebo přiznání výživného zamítne:
 manželství trvalo po dobu kratší než jeden rok;
 jeden z manželů, který měl na výživné nárok, se na druhém z manželů nebo na jeho blízkém příbuzném dopustil trestného činu;
 finanční potíže, v nichž se některý z manželů mající nárok na výživné ocitl, jsou důsledkem jeho vlastní nedbalosti;
 manžel požadující výživné nepřispěl k rozšiřování společného jmění nebo během manželství úmyslně poškodil zájmy druhého z manželů či rodiny.
 Soud může požadovat, aby ten z manželů, jemuž bylo nařízeno platit druhému manželovi výživné, poskytl náležitou záruku, že tato povinnost bude splněna. Výživné může být přiznáno v podobě jednorázové částky, v podobě pravidelných měsíčních plateb (splátek) nebo převodem majetku.
 Žádá-li některý z manželů o rozvod kvůli zdravotnímu postižení druhého manžela, musí manžel, který dal k rozvodu podnět, hradit léčbu a péči zdravotně postiženého bývalého manžela či manželky, pakliže tato léčba a péče nejsou hrazeny z prostředků státního sociálního zabezpečení.
 Rozhodnutí o výživném je vykonatelný titul. Pokud bývalý manžel svou povinnost platit výživné řádně neplní, může být k úhradě výživného v souladu se zákonem použit majetek povinného manžela.
 Pokud manžel, jemuž bylo nařízeno platit výživné, zemře, přechází tato povinnost na jeho dědice, pakliže to zděděný majetek umožňuje, a to bez ohledu na způsob přijetí dědictví.
 Pokud bývalý manžel či manželka pobírající výživné zemře nebo uzavře nové manželství, povinnost platit výživné zaniká. V případě smrti přechází právo požadovat úhradu nedoplatků nebo dosud neuhrazených plateb výživného na dědice zesnulého manžela či manželky. Je-li nové manželství rozvedeno, bývalý manžel či manželka může požádat o obnovení výživného, ale jen za předpokladu, že vychovává


text:
dítě nebo pečuje o zdravotně postižené dítě ze svého předchozího manželství. Ve všech ostatních případech mají před vyživovacími povinnostmi bývalého manžela či manželky z předešlého manželství přednost vyživovací povinnosti manžela či manželky z pozdějšího manželství.
 Poté, co soud vynese rozhodnutí o rozluce, manželé spolu již nadále nežijí, ale jejich další práva a povinnosti nezanikají. Rozluka může být prvním krokem na cestě k rozvodu. To ovšem neznamená, že spolu manželé nemohou znovu začít společně žít. Na rozdíl od rozvodu nemohou manželé ve stavu rozluky uzavřít nová manželství, protože nejsou formálně rozvedeni.
 Jeden z manželů může soudu podat návrh na rozluku za okolností, které nemusejí záviset na druhém manželovi, jestliže jejich společný život přestal být únosný či možný, jestliže by mohly být závažným způsobem poškozeny zájmy jejich nezletilých dětí nebo jestliže spolu manželé už nechtějí žít. Pokud spolu manželé podepsali dohodu, která upravuje jejich poměry v době po rozluce, výživné a vzdělávání jejich nezletilých dětí, rozdělení majetku a vzájemné vyživovací povinnosti, mohou soudu rozluku navrhnout společně.
 Rozlukou nejsou dotčena práva a povinnosti manželů vůči jejich nezletilým dětem, manželé pouze žijí odděleně. Soud vynášející rozhodnutí o rozluce musí vždy zároveň s tím vydat i rozhodnutí o majetkovém vypořádání, pokud spolu manželé neuzavřeli smlouvu, která tyto záležitosti upravuje. Právní následky rozluky ve vztahu k vlastnickým právům manželů nastávají okamžikem zahájení řízení. Kterýkoli z manželů, který rozluku nezavinil, může nicméně soud požádat, aby stanovil, že právní následky rozluky mají ve vztahu k vlastnickým právům druhého manžela zpětnou účinnost k datu, kdy spolu manželé přestali fakticky žít. Jestliže některý z manželů, kteří jsou spolu ve stavu rozluky, po vynesení rozhodnutí o rozluce zemře, pozůstalému zůstávají všechna zákonná práva pozůstalého manžela vyjma případu, kdy soud shledal, že pozůstalý manžel tuto rozlukou zavinil. Totéž pravidlo platí i tehdy, když soud vynese rozhodnutí o rozluce na základě společné návrhu manželů, pokud dohoda o rozluce, kterou spolu manželé uzavřeli, nestanoví jinak. Pozůstalý manžel však nemůže po zesnulém dědit jeho nemovitý majetek.
 Spolu s vynesením rozhodnutí o rozluce může soud manželovi, který rozluku zavinil, nařídit, aby druhému manželu platil výživné, pokud takovou podporu potřebuje a pokud otázku výživného neřeší dohoda o rozluce, kterou spolu manželé uzavřeli.
 Pokud spolu manželé opět začnou žít a svůj úmysl obnovit manželské společenství potvrdí společným soužitím, rozluka zaniká. Rozluka zaniká rovněž tehdy, když soud vydá rozhodnutí, jímž schválí společnou návrh obou manželů o ukončení rozluky, a své dřívější rozhodnutí o rozluce zruší.
 Obnoví-li manželé své manželské společenství, jejich majetek zůstane oddělený až do té doby, než uzavřou novou manželskou smlouvu a zvolí si nový manželský majetkový režim. Ukončení rozluky má právní účinky vůči třetím stranám pouze tehdy, když manželé uzavřou novou manželskou smlouvu, kterou registrují v souladu s postupem stanoveným v § 3 odst. 103 občanského zákoníku (Civilinis kodeksas).
 Jestliže rozluka manželů trvá více než rok ode dne, kdy rozhodnutí soudu nabyl právní moci, může kterýkoli z manželů podat návrh na rozvod.
 Za neplatné může manželství prohlásit pouze soud. Manželství, které soud prohlásil za absolutně neplatné, je neplatné od počátku. Právní následky prohlášení manželství za neplatné


text:
(viz bod 9) závisejí na tom, zda manželé nebo alespoň jeden z nich jednali při uzavírání manželství v dobré víře. Zákon nicméně ve všech takových případech chrání práva dětí pocházejících z manželství, které bylo prohlášeno za neplatné (jsou považovány za děti manželské). Poté, co je manželství prohlášeno za neplatné, mohou obě strany uzavřít nové manželství nebo registrované partnerství.
 Manželství může být prohlášeno za absolutně neplatné, nejsou-li splněny následující podmínky pro uzavření manželství:
 Manželství spolu mohou uzavřít pouze osoby opačného pohlaví.
 Muž i žena musejí uzavřít manželství na základě své svobodné vůle. Výhrůžky, nátlak, podvod či jakýkoli jiný způsob omezování svobodné vůle představuje důvod pro prohlášení manželství za neplatné.
 Manželství spolu mohou uzavřít pouze osoby, kterým je v den svatby 18 nebo více let. Na návrh osoby, která si přeje uzavřít manželství před dovršením 18 let, může soud věkovou hranici pro uzavření manželství výjimečně v rámci zjednodušeného řízení snížit, avšak nejvýše o dva roky. Důležitým důvodem pro snížení věkové hranice pro uzavření manželství je těhotenství. Je-li dotčená osoba těhotná, soud může povolit i uzavření manželství před dovršením 16 let.
 Osoba, která byla pravomocným rozsudkem soudu prohlášena za nesvéprávnou, není oprávněna uzavřít manželství. Vyjde-li najevo, že soudu byl předložen návrh na prohlášení jedné ze stran zamýšleného manželství za nesvéprávnou, může být manželství uzavřeno teprve po té, co rozhodnutí o této věci nabude právní moci.
 Osoba, která uzavřela manželství a nebyla v souladu s postupem, který předepisuje zákon, rozvedena, nesmí uzavřít žádné další manželství.
 Manželství mezi rodiči a dětmi, osvojiteli a osvojenými dětmi, prarodiči a vnuky, sourozenci a částečnými sourozenci, bratranci a sestřenicemi, strýci a neteřemi a manželství mezi tetami a synovci jsou zakázána.
 Za neplatné lze prohlásit rovněž zdánlivé manželství. Manželství, které bylo uzavřeno za účelem vytvoření zdání a bez úmyslu založit právoplatný rodinný svazek, může být prohlášeno za neplatné na návrh některého z manželů nebo státního zástupce.
 Za neplatné může být prohlášeno také manželství, které nebylo uzavřeno na základě svobodné vůle. Ten z manželů, který může prokázat, že v době uzavření manželství nebyl schopen porozumět významu svého jednání nebo nebyl příčetný, může podat návrh na zrušení tohoto manželství. O prohlášení manželství za neplatné může požádat rovněž ten z manželů, který manželství uzavřel pod pohrůžkou, pod nátlakem nebo proto, že byl podveden.
 Pokud některý z manželů vyslovil svůj manželský slib v důsledku podstatného omylu, může navrhnout prohlášení manželství za neplatné. Omyl se považuje za podstatný, pokud se vztahuje k okolnostem týkajících se druhé strany, které by dotčeného manžela či manželku, pokud by jim byly známy, od uzavření manželství odradily. Předpokládá se, že omyl je podstatný, pokud se týká: i) zdravotního stavu druhé strany nebo sexuální abnormality, která znemožňuje normální rodinný život, nebo ii) skutečnosti, že druhá strana spáchala závažný trestný čin.
 Děti pocházející z manželství, které bylo následně prohlášeno za neplatné, jsou považovány za děti manželské. Pokud manželé jednali v dobré víře, tzn. pokud jim překážky bránící jejich manželství nebyly nebo nemohly být známy, právní důsledky jejich manželství jsou i přesto, že bylo prohlášeno za neplatné, s výjimkou dědického práva stejné, jako


text:
v případě platného manželství. Důkaz o tom, že manželé jednali v dobré víře, musí být uveden v rozhodnutí soudu.
 Právní důsledky prohlášení manželství za neplatné v případě, že jeden z manželů nebo oba jednali ve zlé víře: pokud jednala v dobré víře pouze jeden z manželů, nabývá tento manžel na základě absolutně neplatného manželství práva sezdané osoby. Pokud obě strany jednaly ve zlé víře, na základě absolutně neplatného manželství nevznikají ani jedné ze stran žádná manželská práva ani žádné manželské povinnosti. Obě strany mají nárok na zpětné získání svého majetku včetně darů, které od nich obdržela druhá strana. Potřebuje-li manžel, který jednal v dobré víře, výživné, je oprávněn navrhnout, aby mu manžel, který jednal ve zlé víře, vyplácel výživné po dobu nejvýše tří let. Výši výživného stanoví soud s přihlédnutím k finanční situaci obou stran. Soud může nařídit, aby výživné bylo hrazeno formou měsíčních splátek, nebo jednorázovou platbou. Pokud se finanční situace jedné ze stran změní, dotčená strana může soud požádat o zvýšení či snížení výživného nebo o zrušení vyživovací povinnosti. Platnost rozhodnutí o výživném ve prospěch toho z manželů, který jednal v dobré víře, automaticky končí ve chvíli, kdy tato osoba uzavře nové manželství, nebo po uplynutí tříletého období, kdy platí vyživovací povinnost.
 Litevské právo nezná žádné alternativní mimosoudního řešení záležitostí týkajících se rozvodu. Manželství proto může být rozvedeno pouze soudem.
 Návrh na rozvod na základě vzájemné dohody manželů se podává u okresního soudu (apylinkės teismas) v místě bydliště jednoho z manželů. V návrhu musí být uvedeny důvody k rozvedení manželství a způsoby, jakým žadatel splní své závazky vůči druhému z manželů a svým nezletilým dětem, a musí obsahovat veškeré další údaje, které předepisuje § 384 občanského soudního řádu (Civilinio proceso kodeksas).
 Návrh na rozvod podaný jedním z manželů se podává u okresního soudu v místě bydliště navrhovatele.
 Návrh na rozvod z důvodu, že jeden z manželů zavinil rozvrat, se podává u okresního soudu v místě bydliště odpůrce. Pokud má navrhovatel nezletilé děti, které s ním žijí ve společné domácnosti, návrh na rozvod lze podat také u okresního soudu v místě bydliště navrhovatele.
 Návrh na prohlášení manželství za neplatné se podává u soudu v místě bydliště odpůrců nebo jednoho z odpůrců.
 Návrhy na rozluku projednává soud v místě bydliště odpůrce.
 Zákon Litevské republiky o státem garantované právní pomoci (Lietuvos Respublikos Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymas) upravuje poskytování bezplatné právní pomoci osobám s nízkým příjmem. Tato právní pomoc se vztahuje i na záležitosti rodinného práva.
 Ano. Proti rozhodnutí ve věci rozvodu či prohlášení manželství za neplatné lze podat odvolání v souladu s obecnými pravidly odvolacího řízení.
 Rozhodnutí o rozvodu, rozluce nebo prohlášení manželství za neplatné, které vydal soud jiného členského státu, je v Litevské republice uznáváno na základě nařízení Rady (ES) č. 2201/2003. Podle tohoto nařízení jsou rozhodnutí vydaná v některém členském státě EU uznávána v jiných členských státech, aniž by bylo vyžadováno zvláštní řízení.
 Na základě nařízení Rady (ES) č. 2201/2003 může v Litevské republice kterákoliv dotčená osoba uznání rozhodnutí o rozvodu, rozluce či prohlášení manželství za neplatné vydané