text:
tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno g), které zní: "g) evidenci cizinců, jejichž řízení o udělení azylu bylo zastaveno z důvodu nepřípustnosti žádosti o udělení azylu.". 24. V 71 odst. 4 se za slova "a) až d)" vkládají slova "a g)". 25. V 72 odst. 2 větě první se slova "po dobu 60 dnů" nahrazují slovy "až na dobu 90 dnů" a slova "až o 60" se nahrazují slovy "až o 90". 26. V 79 se vkládá nový odstavec 1, který zní: "(1) Azylová zařízení slouží k hromadnému ubytování žadatelů o udělení azylu a azylantů za podmínek zaručujících zachování lidské důstojnosti.". Dosavadní odstavce 1 až 3 se označují jako odstavce 2 až V 80 se na začátek odstavce 4 vkládá věta "Žadatelé o udělení azylu mají přístup k základnímu, střednímu a vyímu odbornému vzdělávání za stejných podmínek jako státní občané České republiky. 12c) ". Poznámka pod čarou č. 12c zní: "12c) Zákon č. 561/2004 Sb., o předkolním, základním, středním, vyím odborném a jiném vzdělávání (kolský zákon).". 28. V 81 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní: "(2) Provozovatel přijímacího nebo pobytového střediska přihlédne ke specifickým potřebám žadatele o udělení azylu, pokud je jím nezletilá osoba bez doprovodu, osoba mladí 18 let, těhotná žena, osoba se zdravotním postižením, osoba, která byla mučena, znásilněna nebo byla podrobena jiným vážným formám psychického, fyzického či sexuálního násilí, a v případě hodném zvlátního Strana 6 / 10
 7 zřetele i jiná osoba. Nezletilá osoba bez doprovodu se po ukončení úkonů podle 46 odst. 1 umísťuje na základě rozhodnutí soudu do kolského zařízení pro výkon ústavní výchovy nebo do péče osoby označené v rozhodnutí soudu.". 29. Za 85a se vkládá nový 85b, který zní: " 85b (1) Platnost víza uděleného podle tohoto zákona může být v zájmu ochrany bezpečnosti státu, udržení veřejného pořádku, ochrany veřejného zdraví nebo v zájmu plnění mezinárodní smlouvy omezena jen na část území. (2) Při omezení platnosti víza podle odstavce 1 musí být zachována přiměřenost mezi důvodem pro toto omezení a jeho důsledky. Při posuzování přiměřenosti policie přihlíží zejména k dopadům tohoto omezení do soukromého a rodinného života cizince. Územně omezit platnost víza lze nejdéle po dobu 3 měsíců od zahájení řízení o udělení azylu.". 30. V 87 se doplňuje odstavec 6, který zní: "(6) Na žádost ministerstva zabezpečí úkony podle 10b a 10c policie.". 31. Za 88a se vkládá nový 88b, který zní: " 88b Při vyhledávání rodinných přísluníků dítěte, které podalo návrh na zahájení řízení o udělení azylu a které se nachází na území České republiky bez doprovodu osoby starí 18 let, která za dítě zodpovídá podle právního řádu platného na území státu, jehož občanství dítě má, nebo v případě, že je dítě osobou bez státního občanství, ve státě posledního bydlitě, je třeba postupovat tak, aby nebyl ohrožen život a svoboda dítěte a jeho rodiny zejména ve státě, jehož státní občanství mají, nebo, v případě, že jsou osobami bez státního občanství, ve státě jejich posledního trvalého bydlitě.". 32. V 89 odstavec 1


text:
včetně poznámek pod čarou č. 13 a 13a zní: "(1) Je-li žadatelem o udělení azylu nezletilá osoba bez doprovodu, je jí soudem k ochraně jejích práv a právem chráněných zájmů spojených s pobytem na Strana 7 / 10
 8 území ustanoven opatrovník podle zvlátního právního předpisu. 13) S ohledem na ochranu nezletilé osoby bez doprovodu stanoví soud na podnět ministerstva opatrovníka bezodkladně předběžným opatřením. Na řízení o ustanovení opatrovníka se nevztahuje zvlátní právní předpis. 13a) 13) Zákon č. 94/1963 Sb., o rodině, ve znění pozdějích předpisů. 13a) Zákon č. 97/1963 Sb., o mezinárodním právu soukromém a procesním, ve znění pozdějích předpisů.". 33. V 89 odst. 2 větě první se za slova "opatrovníka vykonává" vkládá slovo "zletilý", slovo "nezletilého" se nahrazuje slovy "nezletilé osoby bez doprovodu" a slova "nezletilý hláen" se nahrazují slovy "nezletilá osoba bez doprovodu hláena". 34. V příloze č. 1 bodě 11 písm. a) se za slovo "datum" vkládají slova "a místo" a za slovo "narození" se vkládají slova ", národnost, státní příslunost". 35. V příloze č. 1 bodě 11 písm. b) se za slovo "data" vkládají slova "a místa". 36. V příloze č. 1 se za bod 20 vkládají nové body 21 a 22, které znějí: "21. Pobýval jste po odchodu z vlasti v jiném členském státu Evropské unie? Pokud ano, uveďte, ve kterých členských státech Evropské unie jste pobýval (stát, obec, ulice), délku a účel pobytu, povolení, na základě kterého jste na území tohoto státu pobýval (druh, doba platnosti). 22. Opustil jste území členských států Evropské unie? Pokud ano, uveďte, kdy jste území členských států Evropské unie opustil, do kterého státu jste cestoval a kdy jste se na území členských států Evropské unie vrátil. Popite průběh cesty.". Dosavadní body 21 až 32 se označují jako body 23 až V příloze č. 1 se za bod 25 vkládá nový bod 26, který zní: "26. Kdy, kde a jakým způsobem jste vstoupil na území členských států Evropské unie?". Dosavadní body 26 až 34 se označují jako body 27 až 35. Strana 8 / 10
 9 ČÁST DRUHÁ Změna zákona o sociálně-právní ochraně dětí Čl.II V 35 zákona č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno j), které včetně poznámky pod čarou č. 34a zní: "j) pomáhá pátrat po rodinných příslunících dítěte, které podalo návrh na zahájení řízení o udělení azylu podle zvlátního právního předpisu a na území České republiky se nachází bez doprovodu osoby starí 18 let, která za dítě zodpovídá podle právního řádu platného na území státu, jehož občanství dítě má, nebo v případě, že je dítě osobou bez státního občanství, ve státě jeho posledního bydlitě. 34a) 34a) Článek 19 odst. 3 směrnice Rady 2003/9/ES ze dne 27. ledna 2003, kterou se stanoví minimální normy pro přijímání žadatelů o azyl.". Dosavadní poznámka pod čarou č. 34a se označuje jako poznámka pod čarou č. 34b, včetně odkazu na ni. ČÁST TŘETÍ ÚČINNOST Čl.III Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. února Zaorálek v. r. Klaus v. r. Gross

type: other


text:
SBÍRKA PŘEDPISŮ ČESKÉ REPUBLIKY PROFIL PŘEDPISU: Na straně (od-do): Rozeslána dne: 13. června PDF
 SBÍRKA PŘEDPISŮ ČESKÉ REPUBLIKY PROFIL PŘEDPISU: Na straně (od-do): Rozeslána dne: 13. června 2012
 Download "SBÍRKA PŘEDPISŮ ČESKÉ REPUBLIKY PROFIL PŘEDPISU: Na straně (od-do): 2850-2861 Rozeslána dne: 13. června 2012"
 1 Ročník 2012 SBÍRKA PŘEDPISŮ ČESKÉ REPUBLIKY PROFIL PŘEDPISU: Titul předpisu: Zákon o mediaci a o změně některých zákonů (zákon o mediaci) Citace: 202/2012 Sb. Částka: 70/2012 Sb. Na straně (od-do): Rozeslána dne: 13. června 2012 Druh předpisu: Zákon Autoři předpisu: Parlament Datum přijetí: 2. května 2012 Datum účinnosti od: 1. září 2012 Platnost předpisu: ANO Pozn. k úč.: Hesla rejstříku: (budou doplněna až po uzavření ročníku podle věcného rejstříku redakce Sbírky zákonů) Vydáno na základě: Předpis mění: 99/1963 Sb.; 40/1964 Sb.; 513/1991 Sb.; 358/1992 Sb.; 85/1996 Sb.; 455/1991 Sb.; 549/1991 Sb.; 634/2004 Sb. Předpis ruší: Odkaz na návrh zákona a důvodovou zprávu na webu Poslanecké sněmovny, Sněmovní tisk č. 426/0 Text předpisu: 202 ZÁKON ze dne 2. května 2012 o mediaci a o změně některých zákonů (zákon o mediaci) Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky: ČÁST PRVNÍ MEDIACE HLAVA I VÝKON MEDIACE 1 Předmět úpravy Tento zákon upravuje výkon a účinky mediace prováděné zapsanými mediátory (dále jen "mediátor"). Pro účely tohoto zákona se rozumí 2 Základní pojmy
 2 e) f) mediací postup při řešení konfliktu za účasti jednoho nebo více mediátorů, kteří podporují komunikaci mezi osobami na konfliktu zúčastněnými (dále jen "strana konfliktu") tak, aby jim pomohli dosáhnout smírného řešení jejich konfliktu uzavřením mediační dohody, rodinnou mediací mediace, která se zaměřuje na řešení konfliktů vyplývajících z rodinných vztahů, mediátorem fyzická osoba, která je zapsaná v seznamu mediátorů (dále jen "seznam"), členským státem členský stát Evropské unie, jiný stát tvořící Evropský hospodářský prostor a Švýcarská konfederace, smlouvou o provedení mediace písemná smlouva mezi stranami konfliktu a nejméně jedním mediátorem o provedení mediace, mediační dohodou písemná dohoda stran konfliktu uzavřená v rámci mediace a upravující mezi nimi práva a povinnosti. 3 Základní ustanovení (1) Dojde-li v průběhu mediace k převodu práv, která jsou předmětem mediace, účinky zahájení mediace trvají. Strana konfliktu, která svoje práva převedla, je povinna tuto skutečnost druhé straně konfliktu bez zbytečného odkladu oznámit. (2) Dojde-li v průběhu mediace k pozastavení oprávnění mediátora vykonávat činnost mediátora nebo k jeho vyškrtnutí ze seznamu, účinky zahájení mediace trvají, dokud se o tom strany konfliktu nedozví, nejdéle však po dobu 3 měsíců. Ten, komu bylo pozastaveno oprávnění k výkonu činnosti mediátora nebo kdo byl vyškrtnut ze seznamu, je povinen o tom strany konfliktu neprodleně informovat. (3) Za obsah mediační dohody jsou odpovědné pouze strany konfliktu. (4) Před zahájením mediace je mediátor povinen poučit strany konfliktu o svém postavení při mediaci, o účelu a zásadách mediace, o účincích smlouvy o provedení mediace a mediační dohody, o možnosti mediaci kdykoliv ukončit, o odměně mediátora za provedenou mediaci a o nákladech mediace. Mediátor je povinen strany konfliktu výslovně poučit o tom, že zahájením mediace není dotčeno právo stran konfliktu domáhat se ochrany svých práv a oprávněných zájmů soudní cestou


text:
a že za obsah mediační dohody jsou odpovědné pouze strany konfliktu. 4 Zahájení mediace (1) Mediace je zahájena uzavřením smlouvy o provedení mediace. (2) Smlouva o provedení mediace musí obsahovat alespoň
 3 e) označení stran konfliktu, jméno, popřípadě jména, příjmení a adresu místa podnikání mediátora, vymezení konfliktu, který je předmětem mediace, výši odměny mediátora za provedenou mediaci nebo způsob jejího určení, popřípadě ujednání o záloze nebo ujednání o tom, že mediace bude provedena bezplatně, dobu, po kterou má mediace probíhat, nebo ujednání o tom, že mediace má probíhat po dobu neurčitou. 5 Odmítnutí mediace (1) Mediátor odmítne uzavření smlouvy o provedení mediace, jestliže se zřetelem na jeho poměr k věci, ke stranám konfliktu nebo k jejich zástupcům je tu důvod pochybovat o jeho nepodjatosti. (2) Mediátor může odmítnout uzavření smlouvy o provedení mediace, jestliže je narušena nezbytná důvěra mezi ním a některou ze stran konfliktu. 6 Ukončení mediace (1) Mediátor již zahájenou mediaci ukončí, jestliže vznikne podle 5 odst. 1 důvod pochybovat o jeho nepodjatosti, nebo se strany konfliktu s mediátorem nesešly déle než 1 rok. (2) Mediátor může již zahájenou mediaci ukončit z důvodu uvedeného v 5 odst. 2, nebo pokud některá ze stran konfliktu nesložila sjednanou zálohu. (3) Mediace končí uzavřením mediační dohody, doručením písemného prohlášení mediátora všem stranám konfliktu, že mediace je ukončena z některého důvodu uvedeného v odstavci 1 nebo 2, okamžikem, kdy je mediátorem doručeno ostatním stranám konfliktu písemné prohlášení jedné ze stran konfliktu, že v mediaci nebude nadále pokračovat,
 4 e) f) g) h) souhlasným písemným prohlášením všech stran konfliktu o ukončení mediace podepsaným mediátorem, uplynutím doby stanovené ve smlouvě o provedení mediace, pozastavením oprávnění k výkonu činnosti mediátora nebo vyškrtnutím mediátora ze seznamu, smrtí, prohlášením za mrtvého nebo zánikem jedné ze stran konfliktu, nebo smrtí mediátora nebo jeho prohlášením za mrtvého. 7 Mediační dohoda Mediační dohodu uzavírají všechny strany konfliktu. Jejími náležitostmi jsou vedle podpisů stran konfliktu také datum jejího uzavření, doplněné mediátorem, a jeho podpis, kterým se stvrzuje, že mediační dohoda byla uzavřena v rámci mediace. (1) Mediátor je povinen 8 Výkon činnosti mediátora e) f) provádět mediaci osobně, nezávisle, nestranně a s náležitou odbornou péčí, respektovat názory stran konfliktu a vytvářet podmínky pro jejich vzájemnou komunikaci a pro nalezení řešení, které zohledňuje zájmy obou stran a které v případě, kdy se předmět konfliktu bezprostředně týká práv nezletilého dítěte, zohledňuje zejména zájem dítěte, bez zbytečného odkladu informovat strany konfliktu o všech skutečnostech, pro které by se zřetelem na jeho poměr k věci, ke stranám konfliktu nebo k jejich zástupcům mohl být důvod pochybovat o jeho nepodjatosti, stvrdit svým podpisem mediační dohodu, která byla uzavřena stranami konfliktu v rámci mediace, a vyznačit datum, kdy byla mediační dohoda uzavřena, vydat stranám konfliktu na požádání potvrzení o tom, kdy bylo stranám konfliktu doručeno prohlášení podle 6 odst. 3 písm. nebo, v případě nařízeného setkání vydat stranám konfliktu potvrzení o tom, že splnily uloženou povinnost setkat se s mediátorem,
 5 g) h) i) vydat stranám konfliktu při ukončení mediace na požádání potvrzení o tom, že uzavřely


text:
mediační dohodu a v jaké věci, doručit ostatním stranám konfliktu písemné prohlášení jedné ze stran konfliktu, že v mediaci nebude nadále pokračovat, soustavně se vzdělávat a prohlubovat své odborné znalosti pro řádný výkon činnosti mediátora. (2) Mediátor nesmí ohledně konfliktu, ve kterém vede nebo vedl mediaci nebo činil kroky k přípravě mediace, poskytovat právní služby podle jiného právního předpisu, i když je jinak k jejich poskytování oprávněn. Za právní službu se nepovažuje vyjádření právního názoru mediátora v průběhu mediace na věc stran konfliktu nebo některou její dílčí otázku. (3) Mediátor je oprávněn provádět mediaci nebo obdobnou činnost pouze za podmínek stanovených tímto zákonem. 9 Povinnost mlčenlivosti mediátora (1) Mediátor je povinen zachovávat mlčenlivost o všech skutečnostech, o nichž se dozvěděl v souvislosti s přípravou a výkonem mediace, a to i po vyškrtnutí ze seznamu. To platí i v případě, že nebyla uzavřena smlouva o provedení mediace. (2) Povinnosti mlčenlivosti mohou mediátora zprostit pouze všechny strany konfliktu. Smrtí, prohlášením za mrtvého nebo zánikem některé ze stran konfliktu přechází právo zprostit mediátora mlčenlivosti na jejího právního nástupce. (3) Povinností mlčenlivosti není mediátor vázán v rozsahu nezbytném pro řízení před soudem nebo jiným příslušným orgánem, je-li předmětem řízení spor plynoucí z výkonu činnosti mediátora mezi ním a stranou konfliktu anebo jejím právním nástupcem a dále v rozsahu nezbytném pro svou obranu v rámci výkonu dohledu nad činností mediátora nebo v kárném řízení. (4) Povinnost mlčenlivosti mediátora se vztahuje obdobně též na osoby, které se s mediátorem podílejí na zajištění přípravy a průběhu mediace. (5) Ten, kdo je mediátorem podle právních předpisů jiného členského státu, nesmí být nucen porušit povinnost mlčenlivosti v rozsahu, v jakém je mu uložena právními předpisy jiného členského státu, na jejichž základě poskytuje své služby. 10 Odměna a náhrada nákladů mediátora (1) Mediátor má právo na sjednanou odměnu za provedenou mediaci a na náhradu sjednaných hotových výdajů. Hotovými výdaji jsou zejména cestovní výdaje, poštovné a náklady na pořízení opisů a kopií. Mediátor může od stran konfliktu žádat přiměřenou zálohu na odměnu za provedenou mediaci a náhradu sjednaných hotových výdajů. (2) Není-li ve smlouvě o provedení mediace sjednáno jinak, hradí strany konfliktu sjednanou odměnu mediátora za provedenou mediaci a náhradu jeho sjednaných hotových výdajů rovným dílem. (3) Nařídil-li soud účastníkům řízení první setkání s mediátorem a nedohodnou-li se účastníci řízení s mediátorem jinak, náleží mediátorovi odměna stanovená prováděcím právním předpisem. Tuto odměnu hradí strany konfliktu rovným dílem.
 6 (4) Je-li mediátor plátcem daně z přidané hodnoty, náleží mu k odměně za provedenou mediaci a k náhradě hotových výdajů také náhrada za daň z přidané hodnoty, kterou je mediátor povinen z odměny a náhrady hotových výdajů odvést. 11 Označení mediátora Mediátor je povinen při výkonu činnosti mediátora používat označení "zapsaný mediátor" nebo "zapsaná mediátorka". Označení "zapsaný mediátor" nebo "zapsaná mediátorka", ani od nich odvozené tvary slov, není oprávněna používat jiná osoba. 12 Doručování Povinnost mediátora nebo stran konfliktu doručit si mezi sebou písemnost podle tohoto zákona je splněna, pokud je doručena prostřednictvím veřejné datové sítě do datové schránky adresáta, na adresu uvedenou


text:
ve smlouvě o provedení mediace nebo na adresu, a to i elektronickou, kterou za účelem doručování sdělí strany konfliktu mediátorovi. Písemnost se považuje za doručenou i v případě, že se adresát o doručení z důvodu okolností na své straně nedozvěděl. HLAVA II ORGANIZACE MEDIACE 13 Dohled nad činností mediátora Ministerstvo spravedlnosti (dále jen "ministerstvo") vykonává podle jiného právního předpisu 1) dohled nad dodržováním povinností stanovených mediátorovi tímto zákonem; to neplatí, je-li mediátorem advokát. 14 Oprávnění vykonávat činnost mediátora Poskytovat služby mediátora je oprávněna pouze osoba zapsaná v seznamu, pokud jí nebylo oprávnění k výkonu činnosti mediátora pozastaveno, nestanoví-li tento zákon jinak. 15 Seznam (1) Seznam je informačním systémem veřejné správy, který spravuje ministerstvo. (2) Do seznamu se u každé osoby zapisují údaje, které žadatel uvedl a řádně doložil podle 17 nebo 19 v žádosti o zápis do seznamu, a jejich případné změny podle 18. Dále se zapisuje identifikační číslo osoby přidělené správcem základního registru osob,
 7 datum zápisu do seznamu, datum pozastavení nebo zániku pozastavení oprávnění k výkonu činnosti mediátora, datum vyškrtnutí mediátora ze seznamu. (3) Údaje v seznamu jsou veřejné, s výjimkou údajů o datu narození a adrese místa trvalého pobytu. Ministerstvo veřejné údaje zveřejňuje na svých internetových stránkách. 16 Podmínky zápisu (1) Ministerstvo zapíše na žádost do seznamu fyzickou osobu, která e) je způsobilá k právním úkonům, je bezúhonná, získala vysokoškolské vzdělání v magisterském nebo v navazujícím magisterském studijním programu v České republice, nebo získala obdobné vysokoškolské vzdělání v zahraničí, pokud mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika vázána, uznání takového vzdělání stanoví, anebo které bylo toto vzdělání uznáno podle jiného právního předpisu, složila zkoušku mediátora nebo jí byla uznána kvalifikace podle jiného právního předpisu 2) a nebyla v posledních 5 letech před podáním žádosti vyškrtnuta ze seznamu postupem podle 22 odst. 4. (2) Za bezúhonného se pro účely tohoto zákona nepovažuje ten, kdo byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin, nebo trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s výkonem činnosti mediátora. (3) Za účelem doložení bezúhonnosti žadatele si ministerstvo vyžádá výpis z evidence Rejstříku trestů. (4) Za účelem doložení bezúhonnosti přiloží žadatel, který je občanem jiného členského státu nebo fyzickou osobou uvedenou v jiném právním předpisu 2), výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný příslušným soudním nebo správním orgánem tohoto státu nebo členského státu posledního pobytu; je-li členským státem posledního pobytu Česká republika, postupuje se podle odstavce 3. Nevydává-li tento stát výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad, předloží žadatel čestné prohlášení o bezúhonnosti. Tyto doklady nesmí být starší než 3 měsíce. (5) Za účelem doložení bezúhonnosti přiloží žadatel, který je občanem jiného než členského státu, výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný státem, jehož je občanem. Nevydává-li tento stát výpis z
 8 evidence trestů nebo rovnocenný doklad, předloží žadatel čestné prohlášení o bezúhonnosti. Tyto doklady nesmí být starší než 3 měsíce. (1) V žádosti o zápis do seznamu žadatel uvede 17 Žádost o zápis e) f) jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození, adresu místa trvalého pobytu a adresu místa podnikání, identifikační číslo osoby, pokud


text:
již bylo přiděleno, adresu pro doručování písemností na území České republiky, pokud je odlišná od adresy místa trvalého pobytu nebo od adresy místa podnikání, popřípadě elektronickou adresu pro doručování písemností, další kontaktní údaje, zejména telefon, fax, elektronickou adresu, adresu dalšího místa výkonu činnosti odlišnou od adresy místa podnikání a údaje o dalším dosaženém vzdělání, pokud je žadatel žádá uvést v seznamu, zda žádá uvést v seznamu zaměření na rodinnou mediaci, jazyk, ve kterém se mediace poskytuje. (2) K žádosti o zápis do seznamu se připojí e) ověřená kopie dokladu prokazujícího splnění podmínky vzdělání podle 16 odst. 1 písm., ověřená kopie dokumentu podle 16 odst. 4 nebo 5, jedná-li se o žadatele podle těchto ustanovení, kopie osvědčení o složení zkoušky mediátora ne starší než 3 roky, nebo ověřená kopie rozhodnutí o uznání kvalifikace podle jiného právního předpisu 2), kopie osvědčení o složení zkoušky z rodinné mediace ne starší než 3 roky, nebo ověřená kopie rozhodnutí o uznání kvalifikace podle jiného právního předpisu 2), pokud žadatel žádá uvést v seznamu zaměření na rodinnou mediaci, ověřená kopie dokladu o dosaženém vzdělání, žádá-li žadatel uvést v seznamu údaje o dalším dosaženém vzdělání. (3) Mediátor je jako adresu místa podnikání povinen uvést místo, kde bude svou činnost skutečně a převážně vykonávat.
 9 18 Změny zapsaných údajů (1) Mediátor je povinen oznámit ministerstvu bez zbytečného odkladu, nejpozději však do 15 dnů, změny údajů uvedených v 17 odst. 1 písm.. Ministerstvo neprodleně zapíše tyto změny do seznamu. (2) Na žádost mediátora ministerstvo do seznamu neprodleně zapíše údaje uvedené v 17 odst. 1 písm. až f) nebo je vymaže nebo provede jejich změny. Žádá-li mediátor o zápis zaměření na rodinnou mediaci nebo údaje o dalším dosaženém vzdělání nebo jeho změnu, platí 17 odst. 2 písm. a e) obdobně. 19 Hostující mediátor (1) Činnost mediátora může v České republice vykonávat dočasně nebo příležitostně jako hostující mediátor za podmínek stanovených tímto zákonem též státní příslušník jiného členského státu nebo fyzická osoba uvedená v jiném právním předpisu 2). (2) Ministerstvo bez zbytečného odkladu zapíše do seznamu jako hostujícího mediátora toho, kdo předloží ověřenou kopii dokladu potvrzujícího, že je osobou uvedenou v odstavci 1 a že v souladu s právními předpisy jiného členského státu vykonává činnost srovnatelnou s činností mediátora, a dále čestné prohlášení, že mu oprávnění k výkonu této činnosti v členském státě nebylo odejmuto ani dočasně pozastaveno. Pro účely zápisu do seznamu uvede tato osoba náležitosti podle 17 odst. 1 a údaj, že žádá o zápis jako hostující mediátor. (3) Činnost hostujícího mediátora na území České republiky se řídí právním řádem České republiky. Hostující mediátor je oprávněn poskytovat na území České republiky služby mediátora podle tohoto zákona od okamžiku, kdy ministerstvu předloží doklady a uvede náležitosti stanovené v odstavci (1) Žádost o zápis včetně zápisu hostujícího mediátora nebo o provedení změn se podává a změna zapsaných údajů podle 18 odst. 1 se oznamuje prostřednictvím formulářů, které ministerstvo zveřejní na svých internetových stránkách. (2) Ministerstvo vydá mediátorovi bez zbytečného odkladu potvrzení o zápisu do seznamu, které obsahuje jméno, popřípadě jména, příjmení


text:
mediátora, datum jeho narození, adresu místa podnikání a datum zápisu do seznamu. 21 Pozastavení oprávnění (1) Oprávnění k výkonu činnosti mediátora se pozastaví dnem, který mediátor uvede v žádosti o pozastavení oprávnění k výkonu činnosti mediátora, nejdříve však dnem zápisu pozastavení do seznamu, nebo dnem, kdy bylo do seznamu zapsáno pozastavení uložené kárným opatřením podle zákona o advokacii. (2) Pozastavení oprávnění k výkonu činnosti mediátora podle odstavce 1 písm. zaniká dnem, kdy mediátor, kterému bylo oprávnění k výkonu činnosti mediátora pozastaveno, podá žádost o obnovení tohoto oprávnění.
 10 (3) Pozastavení oprávnění k výkonu činnosti mediátora podle odstavce 1 písm. zaniká dnem, kdy uplynula doba, po kterou byl výkon této činnosti pozastaven. 22 Zánik oprávnění (1) Oprávnění k výkonu činnosti mediátora zaniká a ministerstvo vyškrtne mediátora ze seznamu, jestliže mediátor zemřel nebo byl prohlášen za mrtvého, byl zbaven způsobilosti k právním úkonům nebo jeho způsobilost k právním úkonům byla omezena, a to ke dni nabytí právní moci rozhodnutí soudu, kterým byl způsobilosti k právním úkonům zbaven nebo kterým byla jeho způsobilost k právním úkonům omezena, nebo přestal splňovat podmínku bezúhonnosti podle 16 odst. 2; to neplatí, jedná-li se o hostujícího mediátora. (2) Ministerstvo rozhodne o vyškrtnutí mediátora ze seznamu, jestliže mediátor, kterému bylo oprávnění k výkonu činnosti mediátora pozastaveno podle 21 odst. 1 písm., nepodá žádost o obnovení oprávnění do 5 let od pozastavení oprávnění k výkonu činnosti mediátora, mediátor podal ministerstvu žádost o vyškrtnutí ze seznamu; mediátor se ze seznamu vyškrtne k poslednímu dni kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byla žádost doručena, hostujícímu mediátorovi bylo jiným členským státem odejmuto oprávnění vykonávat činnost srovnatelnou s činností mediátora; hostující mediátor se ze seznamu vyškrtne ke dni právní moci tohoto rozhodnutí, nebo byl do seznamu zapsán, ačkoliv nesplňoval některou z podmínek pro zápis do seznamu. (3) Mediátor je povinen ministerstvu oznámit skutečnosti, které jsou důvodem k jeho vyškrtnutí ze seznamu podle odstavce 2 písm. a, a to nejpozději do 15 dnů ode dne, kdy se o nich dozvěděl. (4) Ministerstvo rozhodne o vyškrtnutí mediátora ze seznamu, jestliže mediátor závažným způsobem nebo opakovaně i přes písemné upozornění ministerstva porušil povinnosti mediátora stanovené tímto zákonem. 23 Zkouška mediátora (1) Ministerstvo umožní do 6 měsíců od doručení žádosti vykonat zkoušku mediátora každému žadateli, který uhradí poplatek za připuštění ke zkoušce mediátora ve výši Kč; to neplatí, je-li žadatel advokátem. (2) Ministerstvo umožní do 6 měsíců od doručení žádosti vykonat zkoušku z rodinné mediace osobě, která úspěšně složila zkoušku mediátora a uhradila poplatek za připuštění ke zkoušce z rodinné mediace ve výši
 11 5 000 Kč. (3) Ten, kdo při zkoušce mediátora nebo při zkoušce z rodinné mediace neuspěl, může do 30 dnů ode dne jejího konání požádat ministerstvo, aby mu umožnilo její opakování. Ministerstvo umožní opakování příslušné zkoušky nejdříve po uplynutí 6 měsíců ode dne konání zkoušky, při které žadatel neuspěl, a po uhrazení dalšího poplatku za připuštění ke zkoušce mediátora ve výši Kč nebo po uhrazení dalšího poplatku za připuštění ke zkoušce z rodinné mediace ve výši Kč; zkoušky lze opakovat pouze dvakrát.


text:
(4) Ten, kdo při některé ze zkoušek neuspěl a nepodal ve lhůtě podle odstavce 3 žádost o její opakování, nebo ten, kdo při některé ze zkoušek neuspěl ani při jejím druhém opakování, může podat novou žádost o vykonání zkoušky až po uplynutí 3 let ode dne konání zkoušky, při které naposledy neuspěl. (5) Žádost o vykonání zkoušky se podává prostřednictvím formuláře, který ministerstvo zveřejní na svých internetových stránkách. (6) Pro žadatele, kteří jsou advokáty, zajišťuje zkoušky mediátora Česká advokátní komora podle zákona o advokacii. (7) Obsahem zkoušek je ověření odborných znalostí a dovedností potřebných pro výkon činnosti mediátora, a to z oblasti mediace a dalších způsobů mimosoudního řešení sporů, včetně příslušné právní úpravy, mediačních technik, základních lidských práv a svobod, občanského, obchodního a pracovního práva, rodinného práva, práva na ochranu spotřebitele, občanského práva procesního a základů psychologie a sociologie. (8) Prováděcí právní předpis stanoví náležitosti zkoušky mediátora a zkoušky z rodinné mediace, včetně náležitostí žádosti o vykonání zkoušky, způsobu jmenování zkušebních komisařů a způsobu provádění zkoušek. (1) Ministerstvo 24 Působnost ministerstva e) f) g) zajišťuje zkoušky mediátorů, vede seznam, zapisuje žadatele do seznamu, pozastavuje oprávnění k výkonu činnosti mediátora a vyškrtává mediátory ze seznamu, vydává mediátorovi potvrzení o zápisu do seznamu, zapisuje údaje a změny údajů do seznamu, vykonává dohled nad činností mediátorů podle 13, zveřejňuje formuláře pro žádost o zápis nebo o provedení změn v seznamu, pro oznámení změn v seznamu a pro žádost o vykonání zkoušky, h)
 12 zajišťuje výměnu informací o činnosti hostujícího mediátora a o opatřeních trestněprávní nebo správněprávní povahy s příslušnými orgány jiných členských států. (2) Ministerstvo vydá vyhlášku k provedení 10 odst. 3 a 23 odst. 8. HLAVA III SPRÁVNÍ DELIKTY 25 Přestupky (1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že v rozporu s 11 použije označení "zapsaný mediátor", "zapsaná mediátorka" nebo z nich odvozené tvary slov, přestože není zapsána v seznamu, jako osoba, která se podílí na zajištění přípravy a průběhu mediace, poruší povinnost mlčenlivosti podle 9 odst. 4, nebo neoznámí stranám konfliktu, že byla vyškrtnuta ze seznamu podle 3 odst. 2. (2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do Kč. 26 Správní delikty právnických a podnikajících fyzických osob (1) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dopustí správního deliktu tím, že v rozporu s 11 použije označení "zapsaný mediátor", "zapsaná mediátorka" nebo z nich odvozené tvary slov, přestože není zapsána v seznamu. (2) Mediátor se dopustí správního deliktu tím, že e) poruší povinnost mlčenlivosti podle 9 odst. 1, bez zbytečného odkladu neinformuje strany konfliktu o skutečnostech podle 8 odst. 1 písm., nestvrdí svým podpisem mediační dohodu podle 8 odst. 1 písm., nevydá stranám konfliktu na požádání potvrzení podle 8 odst. 1 písm. e), nevydá stranám konfliktu potvrzení podle 8 odst. 1 písm. f), f)
 13 nevydá stranám konfliktu při ukončení mediace na požádání potvrzení podle 8 odst. 1 písm. g), g) h) i) j) k) l) nedoručí ostatním stranám konfliktu písemné prohlášení podle 8 odst. 1 písm. h), v rozporu s 8 odst. 2 poskytne právní služby ohledně konfliktu, ve kterém


text:
vede nebo vedl mediaci nebo činil kroky k přípravě mediace, provádí mediaci nebo obdobnou činnost v rozporu s 8 odst. 3, neoznámí stranám konfliktu, že mu bylo pozastaveno oprávnění k výkonu činnosti mediátora podle 3 odst. 2, neoznámí ministerstvu skutečnosti podle 18 odst. 1, nebo neoznámí ministerstvu skutečnosti podle 22 odst. 3. (3) Za správní delikt podle odstavce 2 písm. e) až h) a k) až l) se uloží pokuta do Kč. (4) Za správní delikt podle odstavce 1 nebo podle odstavce 2 písm. až, i) a j) se uloží pokuta do Kč. 27 Společná ustanovení ke správním deliktům (1) Právnická osoba za správní delikt neodpovídá, jestliže prokáže, že vynaložila veškeré úsilí, které bylo možno požadovat, aby porušení právní povinnosti zabránila. (2) Při určení výše pokuty právnické osobě se přihlédne k závažnosti správního deliktu, zejména ke způsobu jeho spáchání a jeho následkům a k okolnostem, za nichž byl spáchán. (3) Odpovědnost právnické osoby za správní delikt zaniká, jestliže správní orgán o něm nezahájil řízení do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán. (4) Správní delikty podle tohoto zákona v prvním stupni projednává ministerstvo. (5) Na odpovědnost za jednání, k němuž došlo při podnikání fyzické osoby nebo v přímé souvislosti s ním, se vztahují ustanovení tohoto zákona o odpovědnosti a postihu právnické osoby. (6) Mediátor, který je advokátem, není odpovědný za správní delikty podle tohoto zákona. HLAVA IV VZTAH K PRÁVU EVROPSKÉ UNIE 28 Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie 3). 29
 14 Promlčecí doba ani lhůta pro zánik práva neběží ohledně práv, která jsou předmětem mediace v případě, že je mediace vedena v jiném členském státě podle právních předpisů tohoto členského státu. ČÁST DRUHÁ Změna občanského soudního řádu 30 Zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění zákona č. 36/1967 Sb., zákona č. 158/1969 Sb., zákona č. 49/1973 Sb., zákona č. 20/1975 Sb., zákona č. 133/1982 Sb., zákona č. 180/1990 Sb., zákona č. 328/1991 Sb., zákona č. 519/1991 Sb., zákona č. 263/1992 Sb., zákona č. 24/1993 Sb., zákona č. 171/1993 Sb., zákona č. 117/1994 Sb., zákona č. 152/1994 Sb., zákona č. 216/1994 Sb., zákona č. 84/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 238/1995 Sb., zákona č. 247/1995 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 31/1996 Sb., zákona č. 142/1996 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 269/1996 Sb., zákona č. 202/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 91/1998 Sb., zákona č. 165/1998 Sb., zákona č. 326/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 2/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 30/2000 Sb., zákona č. 46/2000 Sb., zákona č. 105/2000 Sb., zákona č. 130/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 204/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 227/2000 Sb., zákona č. 367/2000 Sb., zákona č. 370/2000 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 137/2001 Sb., zákona č. 231/2001 Sb., zákona č. 271/2001 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 276/2001


text:
Sb., zákona č. 317/2001 Sb., zákona č. 451/2001 Sb., zákona č. 491/2001 Sb., zákona č. 501/2001 Sb., zákona č. 151/2002 Sb., zákona č. 202/2002 Sb., zákona č. 226/2002 Sb., zákona č. 309/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 476/2002 Sb., zákona č. 88/2003 Sb., zákona č. 120/2004 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 153/2004 Sb., zákona č. 237/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 340/2004 Sb., zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 501/2004 Sb., zákona č. 554/2004 Sb., zákona č. 555/2004 Sb., zákona č. 628/2004 Sb., zákona č. 59/2005 Sb., zákona č. 170/2005 Sb., zákona č. 205/2005 Sb., zákona č. 216/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 377/2005 Sb., zákona č. 383/2005 Sb., zákona č. 413/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 79/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 113/2006 Sb., zákona č. 115/2006 Sb., zákona č. 133/2006 Sb., zákona č. 134/2006 Sb., zákona č. 135/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 216/2006 Sb., zákona č. 233/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 308/2006 Sb., zákona č. 315/2006 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 104/2008 Sb., zákona č. 123/2008 Sb., zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 129/2008 Sb., zákona č. 259/2008 Sb., zákona č. 274/2008 Sb., zákona č. 295/2008 Sb., zákona č. 305/2008 Sb., zákona č. 384/2008 Sb., zákona č. 7/2009 Sb., zákona č. 198/2009 Sb., zákona č. 218/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 285/2009 Sb., zákona č. 286/2009 Sb., zákona č. 420/2009 Sb., zákona č. 48/2010 Sb., zákona č. 347/2010 Sb., zákona č. 409/2010 Sb., zákona č. 69/2011 Sb., zákona č. 139/2011 Sb., zákona č. 186/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 218/2011 Sb., zákona č. 355/2011 Sb., zákona č. 364/2011 Sb., zákona č. 420/2011 Sb. a zákona č. 470/2011 Sb., se mění takto: 1. V 67 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní: "(2) Soud rozhodne o tom, zda schvaluje mediační dohodu uzavřenou podle zákona o mediaci, nejdéle do 30 dnů od zahájení smírčího řízení.". 2. V 99 se na konci odstavce 1 doplňuje věta "Je-li to s ohledem na povahu věci vhodné, upozorní předseda senátu účastníky rovněž na možnost využití mediace podle zákona o mediaci nebo sociálního poradenství podle zákona o sociálních službách.". 3. V 100 odstavec 3 zní: "(3) Je-li to účelné a vhodné, může předseda senátu účastníkům řízení nařídit první setkání se zapsaným mediátorem (dále jen "mediátor") v rozsahu 3 hodin a přerušit řízení, nejdéle však na dobu 3 měsíců. Pokud se účastníci bez zbytečného odkladu nedohodnou na osobě mediátora, vybere jej ze seznamu vedeného ministerstvem předseda senátu. Po uplynutí 3 měsíců soud v řízení pokračuje. První setkání nelze nařídit po dobu platnosti předběžného opatření podle 76b.". 4. V 110 se odstavec 2 zrušuje a zároveň se zrušuje označení odstavce 1.
 15 5. V 111 odstavec 3 zní: "(3) Jestliže je řízení přerušeno podle 110, pokračuje v něm soud na


text:
návrh po uplynutí 3 měsíců. S výjimkou řízení o rozvod může soud na návrh, jsou-li pro to závažné důvody, a i bez návrhu v případě, že to odůvodňují zájmy nezletilého dítěte, pokračovat v řízení i před uplynutím této lhůty. Není-li návrh na pokračování v řízení podán do 1 roku, soud řízení zastaví.". 6. V 114a odst. 2 se za písmeno vkládá nové písmeno, které zní: " účastníky řízení upozorní na možnost využití mediace podle zákona o mediaci nebo sociálního poradenství podle zákona o sociálních službách, je-li to vhodné;". Dosavadní písmena až e) se označují jako písmena až f). 7. V 114c odst. 3 se za písmeno vkládá nové písmeno, které zní: " může účastníkům řízení nařídit první setkání s mediátorem podle 100 odst. 3, je-li to účelné a vhodné,". Dosavadní písmeno se označuje jako písmeno e). 8. V 137 odst. 1 se slova "a odměna za zastupování" nahrazují slovy ", odměna za zastupování a odměna pro mediátora podle zákona o mediaci za první setkání s mediátorem nařízené soudem podle 100 odst. 3". 9. V 140 se doplňuje odstavec 4, který zní: "(4) Bylo-li nařízeno první setkání s mediátorem podle 100 odst. 3 nebo 114c odst. 3 písm., platí odměnu za účastníka osvobozeného od soudních poplatků stát; při určení odměny za zastupování se postupuje podle ustanovení zvláštního právního předpisu a náhradu za daň z přidané hodnoty soud určí z odměny podle sazby daně z přidané hodnoty stanovené zvláštním právním předpisem 57.". 10. V 150 se za slova "zvláštního zřetele" vkládají slova ", nebo odmítne-li se účastník bez vážného důvodu zúčastnit prvního setkání s mediátorem nařízeného soudem". 11. V 202 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno p), které zní: "p) bylo nařízeno první setkání s mediátorem podle 100 odst. 3.". 12. V 270 odst. 3 se slova "nákladů mimosoudního smírčího nebo mediačního jednání, rodinné nebo jiné vhodné terapie, které" nahrazují slovy "odměny mediátora za první setkání, kterou". 13. V 273 odst. 2 písmeno zní: " tomu, kdo neplní dobrovolně soudní rozhodnutí nebo soudem schválenou dohodu o výchově nezletilých dětí, popřípadě o úpravě styku s nimi anebo rozhodnutí o navrácení dítěte, nařídit první setkání s mediátorem v rozsahu 3 hodin,". 31
 16 Přechodné ustanovení Pokud soud v řízení zahájeném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona uložil účastníkům řízení účast na mimosoudním smírčím nebo mediačním jednání nebo rodinné terapii, nebo za účelem účasti na takovém jednání přerušil řízení, postupuje v těchto věcech podle zákona č. 99/1963, občanský soudní řád, ve znění účinném do dne nabytí účinnosti tohoto zákona. ČÁST TŘETÍ Změna občanského zákoníku 32 Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění zákona č. 58/1969 Sb., zákona č. 146/1971 Sb., zákona č. 131/1982 Sb., zákona č. 94/1988 Sb., zákona č. 188/1988 Sb., zákona č. 87/1990 Sb., zákona č. 105/1990 Sb., zákona č. 116/1990 Sb., zákona č. 87/1991 Sb., zákona č. 509/1991 Sb., zákona č. 264/1992 Sb., zákona č. 267/1994 Sb., zákona č. 104/1995, zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 89/1996 Sb., zákona č. 94/1996 Sb., zákona č. 227/1997


text: Sb., zákona č. 91/1998 Sb., zákona č. 165/1998 Sb., zákona č. 159/1999 Sb., zákona č. 363/1999 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 227/2000 Sb., zákona č. 367/2000 Sb., zákona č. 229/2001 Sb., zákona č. 317/2001 Sb., zákona č. 501/2001 Sb., zákona č. 125/2002 Sb., zákona č. 135/2002 Sb., zákona č. 136/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 476/2002 Sb., zákona č. 88/2003 Sb., zákona č. 37/2004 Sb., zákona č. 47/2004 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 278/2004 Sb., zákona č. 480/2004 Sb., zákona č. 554/2004 Sb., zákona č. 359/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 107/2006 Sb., zákona č. 115/2006 Sb., zákona č. 160/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 315/2006 Sb., zákona č. 443/2006 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 230/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 384/2008 Sb., zákona č. 215/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 285/2009 Sb., zákona č. 155/2010 Sb., zákona č. 28/2011 Sb., zákona č. 132/2011 Sb. a zákona č. 139/2011 Sb., se mění takto: 1. V 112 se za slova "řádně pokračuje" vkládají slova "nebo je-li ohledně jeho práva zahájena mediace podle zákona o mediaci", za slova "promlčecí doba" se vkládá slovo "neběží" a slovo "neběží" se nahrazuje slovy "nebo od tohoto zahájení po dobu mediace". 2. V 583 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní: "(2) Doba stanovená k uplatnění práva podle odstavce 1 neběží, pokud ohledně něj probíhá mediace podle zákona o mediaci.". ČÁST ČTVRTÁ Změna obchodního zákoníku 33 Zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění zákona č. 264/1992 Sb., zákona č. 591/1992 Sb., zákona č. 600/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb., zákona č. 156/1994 Sb., zákona č. 84/1995 Sb., zákona č. 94/1996 Sb., zákona č. 142/1996 Sb., zákona č. 77/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 165/1998 Sb., zákona č. 356/1999 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 30/2000 Sb., zákona č. 105/2000 Sb., zákona č. 367/2000 Sb., zákona č. 370/2000 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 353/2001 Sb., zákona č. 501/2001 Sb., zákona č. 15/2002 Sb., zákona č. 125/2002 Sb., zákona č. 126/2002 Sb., zákona č. 151/2002 Sb., zákona č. 308/2002 Sb., zákona č. 309/2002 Sb., zákona č. 312/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 476/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 87/2003 Sb., zákona č. 88/2003 Sb., zákona č. 437/2003 Sb., zákona č. 85/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 360/2004 Sb., zákona č. 484/2004 Sb., zákona č. 499/2004 Sb., zákona č. 554/2004 Sb., zákona č. 179/2005 Sb., zákona č. 216/2005 Sb., zákona č. 377/2005 Sb., zákona č. 413/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 79/2006 Sb., zákona č. 81/2006 Sb., zákona č. 308/2006 Sb., zákona č. 269/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 344/2007 Sb., zákona č. 36/2008 Sb., zákona č. 104/2008 Sb., zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 130/2008


text:
Sb., zákona č. 230/2008 Sb., zákona č. 215/2009 Sb., zákona č. 217/2009 Sb.,
 17 zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 230/2009 Sb., zákona č. 285/2009 Sb., zákona č. 420/2009 Sb., zákona č. 152/2010 Sb., zákona č. 409/2010 Sb., zákona č. 427/2010 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 351/2011 Sb., zákona č. 355/2011 Sb., zákona č. 420/2011 Sb. a zákona č. 428/2011 Sb., se mění takto: 1. Za 404 se vkládá nový 404a, který zní: " 404a Promlčecí doba přestává běžet, jestliže je zahájena mediace podle zákona o mediaci.". 2. V 406 odst. 1 se za slova "proti jednomu spoludlužníku" vkládají slova "nebo mediace zahájená s jedním spoludlužníkem", slovo "uplatněného" se nahrazuje slovem "projednávaného" a za slova "zahájeném řízení" se vkládají slova "nebo zahájené mediaci". 3. V 406 odst. 2 se za slova "třetí osobou" vkládají slova "nebo je-li mezi věřitelem a třetí osobou zahájena mediace" a na konci textu věty první se doplňují slova "nebo že byla zahájena mediace s touto třetí osobou". 4. V 406 odst. 3 se slova "řízení uvedené" nahrazují slovy "soudní řízení, rozhodčí řízení nebo mediace uvedená" a na konci textu věty první se doplňují slova "nebo mediace". 5. V 408 odst. 1 se za větu první vkládá věta "Do lhůty podle věty první se nezapočítává doba, po kterou se vede mediace podle zákona o mediaci.". ČÁST PÁTÁ Změna notářského řádu 34 V 5 zákona č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řá, ve znění zákona č. 7/2009 Sb., se na konci textu odstavce 2 doplňují slova ", a činnost zapsaného mediátora podle zákona o mediaci". ČÁST ŠESTÁ Změna zákona o advokacii 35 V zákoně č. 85/1996 Sb., o advokacii, ve znění zákona č. 210/1999 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 6/2002 Sb., zákona č. 228/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 349/2002 Sb., zákona č. 192/2003 Sb., zákona č. 237/2004 Sb., zákona č. 284/2004 Sb., zákona č. 555/2004 Sb., zákona č. 205/2005 Sb., zákona č. 79/2006 Sb., zákona č. 312/2006 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 254/2008 Sb., zákona č. 314/2008 Sb., zákona č. 219/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb. a zákona č. 214/2011 Sb., se za část šestou vkládá nová část sedmá, která včetně nadpisu zní: "ČÁST SEDMÁ ČINNOST KOMORY V OBLASTI MEDIACE 49a (1) Komora zajišťuje vzdělávání advokátů v oblasti mediace a zajišťuje pro ně zkoušky mediátorů podle zákona o mediaci. (2) Není-li dále uvedeno jinak, použijí se pro obsah zkoušky a její náležitosti obdobně ustanovení zákona o mediaci.
 18 (3) Komora umožní do 6 měsíců od doručení žádosti vykonat po uhrazení poplatku ve výši Kč zkoušku mediátora každému advokátovi; pokud advokát požaduje vykonat rovněž zkoušku z rodinné mediace, činí poplatek Kč. Poplatek je příjmem Komory. (4) Na základě žádosti lze zkoušku mediátora vykonat v rámci advokátní zkoušky, zkoušky způsobilosti nebo uznávací zkoušky; poplatek za vykonání takovéto zkoušky se zvyšuje o Kč. Pokud uchazeč požaduje vykonat rovněž zkoušku z rodinné mediace, zvyšuje se poplatek o dalších Kč. (5) Advokát, který byl zapsán do seznamu mediátorů, je povinen


text:
tuto skutečnost oznámit do 1 týdne Komoře; Komora tuto skutečnost bez zbytečného odkladu zaznamená do seznamu advokátů nebo seznamu evropských advokátů. Na žádost advokáta, který byl zapsán do seznamu mediátorů, zaznamená Komora v seznamu advokátů nebo seznamu evropských advokátů jeho zaměření v oblasti mediace. 49b (1) Zapsaný mediátor, který je advokátem, a hostující mediátor, který je evropským advokátem, jsou kárně odpovědní za kárné provinění. (2) Kárným proviněním podle odstavce 1 je závažné nebo opětovné zaviněné porušení povinností stanovených mediátorovi zákonem o mediaci. (3) Zapsanému mediátorovi, který je advokátem, lze za kárné provinění uložit napomenutí, veřejné napomenutí, pokutu až do výše stonásobku minimální měsíční mzdy stanovené jiným právním předpisem, nebo dočasný zákaz poskytování služeb mediátora uložený na dobu 6 měsíců až 5 let. (4) Hostujícímu mediátorovi, který je evropským advokátem podle jiného právního předpisu, lze za kárné provinění uložit napomenutí, veřejné napomenutí, nebo pokutu až do výše stonásobku minimální měsíční mzdy stanovené jiným právním předpisem. (5) O uložení kárného opatření podle odstavce 3 písm. je Komora povinna bezodkladně informovat Ministerstvo spravedlnosti. (6) Pro kárné řízení se přiměřeně použijí ustanovení tohoto zákona upravující kárnou odpovědnost advokáta.". Dosavadní části sedmá a osmá se označují jako části osmá a devátá.
 19 ČÁST SEDMÁ Změna živnostenského zákona 36 V 3 zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění zákona č. 286/1995 Sb., zákona č. 147/1996 Sb., zákona č. 19/1997 Sb., zákona č. 49/1997 Sb., zákona č. 79/1997 Sb., zákona č. 217/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 167/1998 Sb., zákona č. 356/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., zákona č. 363/1999 Sb., zákona č. 122/2000 Sb., zákona č. 123/2000 Sb., zákona č. 151/2000 Sb., zákona č. 158/2000 Sb., zákona č. 362/2000 Sb., zákona č. 256/2001 Sb., zákona č. 477/2001 Sb., zákona č. 162/2003 Sb., zákona č. 38/2004 Sb., zákona č. 167/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 499/2004 Sb., zákona č. 127/2005 Sb., zákona č. 253/2005 Sb., zákona č. 62/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 130/2008 Sb., zákona č. 189/2008 Sb., zákona č. 230/2008 Sb., zákona č. 254/2008 Sb., zákona č. 285/2009 Sb., zákona č. 155/2010 Sb., zákona č. 160/2010 Sb., zákona č. 152/2011 Sb. a zákona č. 357/2011 Sb., se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno l), které zní: "l) zapsaných mediátorů podle zákona o mediaci.". ČÁST OSMÁ Změna zákona o soudních poplatcích 37 V položce 9 přílohy k zákonu č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích, ve znění zákona č. 36/1995 Sb., zákona č. 255/2000 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 217/2009 Sb. a zákona č. 218/2011 Sb., se za bod 1 vkládá nový bod 2, který zní: "2. Za schválenou mediační dohodu uzavřenou podle zákona o mediaci 7) se vybere poplatek podle bodu 1 písmene, a to bez zřetele k tomu, co je předmětem mediační dohody. 7) Zákon č. 202/2012 Sb., o mediaci a o změně některých zákonů.". Dosavadní bod 2 se označuje jako bod 3. ČÁST DEVÁTÁ Změna zákona o správních poplatcích 38 V položce 10


text:
přílohy k zákonu č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění zákona č. 312/2006 Sb., zákona č. 130/2008 Sb. a zákona č. 254/2008 Sb., se doplňuje písmeno f), které zní: "f) Přijetí žádosti o zápis do seznamu mediátorů Kč 5 000".
 20 ČÁST DESÁTÁ ÚČINNOST Tento zákon nabývá účinnosti prvním dnem třetího kalendářního měsíce následujícího po dni jeho vyhlášení. 39 Němcová v. r. Klaus v. r. Nečas v. r. 1) 2) 3) Zákon č. 552/1991 Sb., o státní kontrole, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 18/2004 Sb., o uznávání odborné kvalifikace a jiné způsobilosti státních příslušníků členských států Evropské unie a některých příslušníků jiných států a o změně některých zákonů (zákon o uznávání odborné kvalifikace), ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/52/ES ze dne 21. května 2008 o některých aspektech mediace v občanských a obchodních věcech. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 6. července 2005 o uznávání odborných kvalifikací.


text:
65/2004 F.z., České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 503/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů (dále jen "České účetní standardy pro zdravotní pojišťovny") | Strojírenství profi
 65/2004 F.z., České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 503/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů (dále jen "České účetní standardy pro zdravotní pojišťovny")
 65/2004 F.z.
 Ministerstvo financí podle § 36 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, oznamuje vydání změn Českých účetních standardů pro zdravotní pojišťovny v jejich úplném znění.
 Toto úplné znění Českých účetních standardů pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 503/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, nahrazuje jejich znění uveřejněném pod č. 52 ve Finančním zpravodaji č. 11-12/3/2003 ze dne 31. 12. 2003
 Toto úplné znění Českých účetních standardů pro zdravotní pojišťovny se použije pro účetní období začínající dnem 1. ledna 2005 nebo dnem pozdějším.
 Ministerstvo financí podle § 36 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, oznamuje vydání Českého účetního standardu pro zdravotní pojišťovny č. 308 Zvláštní bankovní účty k fondům veřejného zdravotního pojištění. Platnost tohoto standardu je od 1. ledna 2005.
 České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 503/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, (dále jen České účetní standardy pro zdravotní pojišťovny”)
 Cílem těchto Českých účetních standardů (dále jen standardy”) je v souladu se zákonem č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, (dále jen zákon”), a vyhláškou č. 503/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., ve znění pozdějších předpisů, pro zdravotní pojišťovny, ve znění pozdějších předpisů (dále jen vyhláška”), stanovení postupů účtování a popis účetních metod za účelem do Cílení souladu při jejich používání zdravotními pojišťovnami.
 Dlouhodobý nehmotný majetek, dlouhodobý hmotný majetek
 Ostatní zdaňovaná činnost
 Základní ustanovení o účtech a zásadách účtování na účtech, směrné účtové osnově, účetních knihách a jejich otevírání a uzavírání, způsobech oceňování a použití účetních metod, sestavování účetní závěrky, inventarizaci majetku a závazků stanoví zákon a vyhláška.
 Podle § 14 zákona jsou účetní jednotky povinny sestavit účtový rozvrh, v němž uvedou účty potřebné k zaúčtování všech účetních případů a k sestavení účetní závěrky. Účetní jednotky sestavují účtový rozvrh na podkladě směrné účtové osnovy uvedené v příloze č. 3 vyhlášky.
 Ve směrné účtové osnově jsou uvedeny účtové skupiny, jejich číselné označení není předepsáno.
 V rámci účtových skupin si účtové jednotky vytvoří syntetické účty podle svých potřeb. Tyto účty lze dále analyticky členit podle potřeb sestavování účetní závěrky, požadavků právních předpisů, požadavků externích uživatelů, popřípadě dalších potřeb účetních jednotek.


text:
20 Cdo 4970/2007
 Dotčené předpisy: § 42a předpisu č. 40/1964Sb., § 243b odst. 5 předpisu č. 99/1963Sb.
 JUDr. Miroslavy Jirmanové a soudců JUDr. Vladimíra Mikuška a JUDr. Pavla Krbka ve věci výkonu rozhodnutí oprávněného B. S., zastoupeného advokátkou, proti povinné P. s. s r.o., zastoupené advokátem, pro částku 1.700.000,- Kč s příslušenstvím, prodejem nemovitostí, vedené u Okresního soudu v Mladé Boleslavi pod sp. zn. 30 E 1131/2001, o dovolání povinné proti usnesení Krajského soudu v Praze ze dne 20. 6. 2007, č.j. 20 Co 221/2007-302, takto:
 Okresní soud v Mladé Boleslavi usnesením ze dne 12. 10. 2006, č.j. 30 E 1131/2001-268 (272), výrokem I. zamítl návrh povinné na odklad výkonu rozhodnutí, výrokem II. zamítl návrh povinné na zastavení výkonu rozhodnutí, výrokem III. zavázal povinnou zaplatit oprávněnému náklady řízení ve výši 35. 784,- Kč, výrokem IV. určil cenu v něm označených nemovitostí s příslušenstvím částkou 3. 709 800,- Kč, výrokem V. určil cenu práv a závad částkou 0,- Kč, výrokem VI. rozhodl, že závady, které prodejem v dražbě nezaniknou, se neurčují, a výrokem VII. určil výslednou cenu v něm označených nemovitostí s příslušenstvím částkou 3 709 800,- Kč.
 Krajský soud v Praze shora uvedeným usnesením potvrdil usnesení soudu prvního stupně v napadeném výroku II., změnil výrok III. o nákladech řízení (částku uloženou povinné k náhradě nákladů řízení oprávněnému snížil na 7.209,- Kč), částečně změnil výroky IV. až VII. (z příslušenství nemovitostí určených k prodeji vyloučil v něm specifikovaný bazén a určil cenu nemovitostí i výslednou cenu nemovitostí částkou 3.460.000,- Kč) a současně zavázal povinnou k úhradě nákladů odvolacího řízení ve výši 2 737,- Kč. Odvolací soud zejména uzavřel, že důvody vyhovění návrhu povinné na zastavení výkonu rozhodnutí dle § 268 odst. 1 písm. g), h) o. s. ř. nejsou dány, neboť zánik vymáhané pohledávky povinná neprokázala (listina - prohlášení, kterou mělo být zaplacení dluhu prokázáno, byla předložena ve fotokopii, a proto nemá důkazní hodnotu originálu, jestliže oprávněný pravost listiny neuznává), provedení dalších navrhovaných důkazů (výslech P. P. a znalecký posudek ke zkoumání pravosti podpisů na prohlášení) není účelné a námitky nesprávného postupu soudu prvního stupně nejsou důvodné (povinná v odvolání vytýkala především chybné označení parcely v rozsudku vyslovujícím neúčinnost kupní smlouvy ve znění v době podání návrhu na nařízení výkonu rozhodnutí, nadbytečné opakování výzvy soudu k doplnění návrhu na nařízení výkonu rozhodnutí z hlediska okruhu povinných účastníků).
 Povinná napadla dovoláním rozhodnutí odvolacího soudu ve výroku potvrzujícím zamítavé rozhodnutí o návrhu na zastavení výkonu rozhodnutí. Přípustnost dovolání dovozuje z ustanovení § 237 odst. 1 písm. c), odst. 3 zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen o. s. ř. ), a zásadní právní význam napadeného rozhodnutí spatřuje v tom, že odvolací soud vyřešil věc v rozporu s hmotným právem, v čemž shledává i naplnění dovolacího důvodu ve smyslu § 241a odst. 2 písm. b) o. s. ř. (rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení věci). Namítá, že výkon rozhodnutí neměl být nařízen, neboť oprávněnému nic nedluží a nemá ani povinnost plnit mu závazek, jež mu byl soudně přiznán


text:
(rozsudkem Okresního soudu v Mladé Boleslavi ze dne 11. 4. 1996, č.j. 10 C 234/96-27, ve spojení s potvrzujícím rozsudkem Krajského soudu v Praze ze dne 17. 10. 1996, č.j. 29 Co 187/96-44), avšak vůči jiné osobě (P. P.) než je povinná. Trvá na tom, že neexistuje žádný exekuční titul, podle něhož by oprávněný mohl dluh P. P. vymáhat po povinné P. s. s r. o., a výkon rozhodnutí, vedený proti ní jako vlastníku nemovitostí, je proto v rozporu s právními předpisy. Nesouhlasí s odvolacím soudem, který sice správně dovodil, že povinná není dlužnicí podle vykonatelného exekučního titulu, dále tuto skutečnost však nezohlednil a výkon rozhodnutí nezastavil. Rozsudek Okresního soudu v Mladé Boleslavi ze dne 9. 6. 1999, č.j. 10 C 535/97-125, ve spojení s rozsudkem Krajského soudu v Praze ze dne 9. 5. 2001, č.j. 30 Co 568/99-214, s opravným usnesením Okresního soudu v Mladé Boleslavi ze dne 17. 12. 2001, č.j. 10 C 535/97-307, a s rozsudkem Krajského soudu v Praze ze dne 5. 6. 2002, č.j. 30 Co 127/2002, 30 Co 128/2002-373, vyslovující neúčinnost kupní smlouvy, jíž byly převedeny nemovitosti dotčené výkonem rozhodnutí na společnost P. s. s r. o. s tím, že oprávněný může ve vztahu k této společnosti požadovat uspokojení své pohledávky výkonem rozhodnutí prodejem označených nemovitostí, z nichž soud při nařízení výkonu rozhodnutí vycházel, dle povinné nejsou exekučním titulem a neprokazují žádný její vymahatelný dluh vůči oprávněnému. Dále namítá, že výkon rozhodnutí neměl být nařízen i z důvodů procesních pochybení, které spatřovala především v tom, že oprávněný označil povinnou osobu až na základě výzvy soudu. Navrhla, aby dovolací soud napadené rozhodnutí zrušil a věc vrátil k dalšímu řízení a současně požádala o odklad vykonatelnosti napadeného rozhodnutí, jehož neprodleným výkonem by jí mohla být způsobena újma.
 Je-li napadeným rozhodnutím jako v projednávaném případě usnesení odvolacího soudu ve výroku, jímž bylo potvrzeno usnesení, kterým soud prvního stupně rozhodl o návrhu na zastavení výkonu rozhodnutí, je dovolání přípustné podle § 238a odst. 1 písm. d), odst. 2 o. s. ř. za podmínek vymezených v § 237 odst. 1 písm. b) nebo c) o. s. ř. Protože použití ustanovení § 237 odst. 1 písm. b) o. s. ř. je vyloučeno (usnesení soudu prvního stupně nepředcházelo dřívější odvolacím soudem zrušené rozhodnutí téhož soudu), je možné přípustnost posuzovat jen v intencích ustanovení § 237 odst. 1 písm. c) o. s. ř., jež ji spojuje se závěrem dovolacího soudu, že napadené rozhodnutí má ve věci samé po právní stránce zásadní význam. O takový případ jde zejména tehdy, řeší-li právní otázku, která v rozhodování dovolacího soudu dosud nebyla vyřešena nebo která je odvolacími soudy nebo dovolacím soudem rozhodována rozdílně, nebo řeší-li právní otázku v rozporu s hmotným právem (§ 237 odst. 3 o. s. ř.).
 Dovolatelka argumenty ve prospěch závěru, že napadené usnesení má ve věci samé po právní stránce zásadní význam, dovolacímu soudu sice přednesla, jejich hodnocením však k závěru o splnění této podmínky dospět nelze.
 Tvrzení povinné, že neexistuje žádný exekuční titul, podle něhož by oprávněný mohl dluh P. P.


text:
(jakožto subjektu odlišného od povinné) vymáhat po povinné, je zavádějící a vychází z nepochopení institutu odporovatelnosti právních úkonů. Rozhodnutí soudu, kterým bylo vyhověno žalobě na určení, že právní úkon dlužníka je vůči věřiteli neúčinný (§ 42a zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, v platném znění), představuje podklad k tomu, že se věřitel může na základě titulu způsobilého k výkonu rozhodnutí (exekučního titulu) vydaného proti dlužníku domáhat nařízení výkonu rozhodnutí (exekuce) postižením toho, co odporovaným právním úkonem ušlo z dlužníkova majetku, a to nikoliv proti dlužníku, ale vůči osobě, v jejíž prospěch byl právní úkon učiněn (srov. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 27. 5. 1999, sp. zn. 2 Cdon 1703/96, uveřejněný pod č. 26/2000 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek). Odvolací soud tedy k přezkumu předloženou otázku vyřešil v souladu s ustálenou soudní praxí.
 Poukazem na nesprávný postup soudu dovolatelka uplatnila dovolací důvod podle § 241a odst. 2 písm. a) o. s. ř., který je (viz výše) k založení přípustnosti dovolání podle § 237 odst. 1 písm. c) ve spojení s § 238a odst. 1 písm. d), odst. 2 o. s. ř. nezpůsobilý.
 Není li dovolání přípustné podle žádného v úvahu připadajícího ustanovení občanského soudního řádu, Nejvyšší soud je bez nařízení jednání (§ 243a odst. 1 věta první o. s. ř.), odmítl (§ 243b odst. 5, věta první a § 218 písm. c/ o. s. ř.).
 O nákladech dovolacího řízení rozhodl dovolací soud podle ustanovení § 243b odst. 5 věty první, § 224 odst. 1 a § 146 odst. 3 o. s. ř.; oprávněnému, jenž by měl na jejich náhradu právo, v tomto stadiu řízení náklady (podle obsahu spisu) nevznikly.


text:
ODBOR HLAVNÍHO ARCHITEKTA OZNÁMENÍ ZAHÁJENÍ ÚZEMNÍHO ŘÍZENÍ - PDF
 Download "ODBOR HLAVNÍHO ARCHITEKTA OZNÁMENÍ ZAHÁJENÍ ÚZEMNÍHO ŘÍZENÍ"
 1 ODBOR HLAVNÍHO ARCHITEKTA VÁŠ DOPIS ZN.: ZE DNE: NAŠE ZN.: /2015/HA/Ba NAŠE Č.j.: MMHK/050032/2015 VYŘIZUJE: TEL.: Petra Baková oprávněná úřední osoba na úseku stavebního úřadu DLE ROZDĚLOVNÍKU DATUM: OZNÁMENÍ ZAHÁJENÍ ÚZEMNÍHO ŘÍZENÍ ČEZ Distribuce, a. s., IČO , Teplická 874, Děčín, kterou zastupuje MATEX HK s.r.o., IČO , Kladská 181, Hradec Králové (dále jen "žadatel") podal dne žádost o vydání územního rozhodnutí o umístění stavby: Kabelové vedení NN HK, Pekařova ul., rekonstrukce NN (součástí předloženého záměru jsou dále stavební úpravy kabelového vedení, které se neumisťují) na pozemcích p.č. 214/37 v katastrálním území Hradec Králové, st.p.č. 608, p.č. 351/1 v katastrálním území Malšovice u Hradce Králové, st.p.č. 906, p.č. 744/1, 747/51, 747/56 v katastrálním území Nový Hradec Králové. Uvedeným dnem bylo zahájeno územní řízení. Magistrát města Hradec Králové - odbor hlavního architekta, jako stavební úřad příslušný podle 13 odst. 1 písm. c) zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále jen "stavební zákon"), oznamuje podle 87 odst. 1 stavebního zákona dotčeným orgánům a známým účastníkům řízení zahájení územního řízení. Jelikož jsou stavebnímu úřadu známy poměry v území, žádost poskytuje dostatečný podklad pro posouzení záměru, záměr se nachází v území, pro které byl vydán územní plán, a záměr nevyžaduje posouzení ve zjišťovacím řízení ani pro něj nebylo vydáno stanovisko k posouzení vlivů provedení záměru na životní prostředí, upouští stavební úřad v souladu s 87 odst. 1 stavebního zákona od ústního jednání a ohledání na místě. Vzhledem k tomu, že stavební úřad upouští od ústního jednání, stanovuje lhůtu 15 dnů od doručení tohoto oznámení, ve které mohou účastníci řízení uplatnit námitky k územnímu řízení a dotčené orgány závazná stanoviska. Závazná stanoviska dotčených orgánů (podle 4 odst. 4 stavebního zákona) a námitky účastníků řízení k územnímu řízení musí být uplatněny ve stanovené lhůtě, jinak k nim v souladu s 89 odst. 1 stavebního zákona nebude stavební úřad přihlížet.
 2 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 2 Po uplynutí výše uvedené lhůty se účastníci řízení mohou v souladu s ustanovením 36 odst. 3 zákona č.500/2004 Sb. (správní řád) vyjádřit k podkladům rozhodnutí. Po uplynutí 5 dnů od výše uvedené lhůty správní orgán ve věci rozhodne. Stavební úřad upozorňuje účastníky řízení, že tato pěti denní lhůta slouží pouze k seznámení s kompletním spisem před vydáním rozhodnutí a nejedná se o další lhůtu pro uplatnění námitek. Případné námitky uplatněné v rámci této pěti denní lhůty by byly námitkami opožděnými, k nimž stavební úřad nepřihlíží ve smyslu koncentrace řízení zakotvené v ustanovení 89 odst. 1 stavebního zákona. Účastníci řízení mohou nahlížet do podkladů rozhodnutí (Magistrát města Hradec Králové - odbor hlavního architekta, úřední dny: Po a St 8 17hodin). Účastníci řízení dle 85 odst.1 písm. a) zákona č. 183/2006 Sb. ČEZ Distribuce, a. s., IČO , Teplická 874, Děčín Účastníci řízení dle 85 odst.1 písm. b) zákona č. 183/2006 Sb. Statutární město Hradec Králové, zastoupené odborem strategického plánování a projektového řízení, Československé armády č.p.


text:
408, Hradec Králové 3 Účastníci řízení dle 85 odst. 2 písm a) zákona č. 183/2006 Sb. Statutární město Hradec Králové, odbor správy majetku města, Československé armády č.p. 408/51, Hradec Králové 3 Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, Rašínovo nábřeží 390/42, 128 Praha 2 Alena Kosťová, Pekařova č.p. 897/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 Alena Turečková, Pekařova č.p. 897/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 Josef Dvořák, Na Kotli č.p. 2076/20a, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 Soňa Vrabcová, Hršelova 897, Hradec Králové Hypoteční banka, a.s., Radlická 333/150, Praha 5 ČEZ Distribuce, a. s., Teplická 874, Děčín RWE GasNet, s.r.o., Klišská 940/96, Ústí nad Labem Královéhradecká provozní, a.s., Víta Nejedlého 893, Hradec Králové O2 Czech Republic a.s., Za Brumlovkou 266/2, Praha UPC Česká republika, s.r.o., Závišova 5, Praha 4 Technické služby Hradec Králové, Na Brně 362, Hradec Králové RWE Distribuční služby, s.r.o., Plynárenská 499/1, Brno Účastníci řízení dle 85 odst. 2 písm b) zákona č. 183/2006 Sb. MUDr. Jan Škarda, Trnková č.p. 220/5, Malšova Lhota, Hradec Králové 9 MUDr. Ivana Škardová, Trnková č.p. 220/5, Malšova Lhota, Hradec Králové 9 Zdeněk Doležal, Nad údolím č.p. 304/13, Praha 4-Hodkovičky, Praha 47 Luděk Doležal, Nad údolím č.p. 304/13, Praha 4-Hodkovičky, Praha 47 DOBRÉ BYDLENÍ s.r.o., Akademika Heyrovského 1171/2, Hradec Králové Irena Vítová, Jana Masaryka č.p. 1354/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 12 Ing. Jiří Nun, Brožíkova č.p. 1684/21, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 12 Emilie Šálená, Golčův Jeníkov č.p. 294 Poučení: Účastníci jsou oprávněni navrhovat důkazy a činit jiné návrhy po celou dobu řízení až do vydání rozhodnutí. Účastníci mají právo vyjádřit v řízení své stanovisko. Účastníci se mohou před vydáním rozhodnutí vyjádřit k podkladům rozhodnutí, popřípadě navrhnout jejich doplnění. 1. Závazná stanoviska, která mohou dotčené orgány uplatňovat podle 4 odst. 4 stavebního zákona, a námitky účastníků řízení musí být uplatněny nejpozději do 15 dnů od doručení této písemnosti, jinak se k nim nepřihlíží. 2. K závazným stanoviskům dotčených orgánů a námitkám k věcem, o kterých bylo rozhodnuto při vydání územního nebo regulačního plánu, se nepřihlíží. 3. Účastník řízení ve svých námitkách uvede skutečnosti, které zakládají jeho postavení jako účastníka řízení, a důvody podání námitek; k námitkám, které překračují rozsah stanovený v níže uvedených odstavcích (podle 89 odst.4 stavebního zákona) se nepřihlíží.
 3 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 3 Účastník tohoto řízení dle 85 odst. 1 písm. b) stavebního zákona - obec může uplatnit námitky k ochraně zájmů obce a zájmů občanů obce. K námitkám, které nesplňují uvedené požadavky, se nepřihlíží. Účastník tohoto řízení podle 85 odst. 2 písm. a) a b) stavebního zákona - vlastník pozemku nebo stavby, na kterých má být požadovaný záměr uskutečněn, není-li sám žadatelem, nebo ten, kdo má jiné věcné právo k tomuto pozemku nebo stavbě, nebo osoba, jejíž vlastnické nebo jiné věcné právo k sousedním stavbám anebo sousedním pozemkům nebo stavbám na nich může být územním rozhodnutím přímo dotčeno, může v územním řízení uplatňovat námitky proti projednávanému záměru v rozsahu, jakým je její právo přímo dotčeno. K námitkám, které nesplňují uvedené požadavky, se nepřihlíží. Osobě, která není známa


text:
dle 32 odst. 2 písm. e) a dle 32 odst. 3 zákona č.500/2004 Sb. (správní řád), která je účastníkem řízení, a které není v řízení uložena povinnost nebo odňato právo je doručováno veřejnou vyhláškou dle 25 odst. 1 zákona č.500/2004 Sb. (správní řád). Účastník tohoto řízení podle 85 odst. 2 písm. c) stavebního zákona - osoba, která je účastníkem řízení podle zvláštního právního předpisu, může v územním řízení uplatňovat námitky pouze v rozsahu, v jakém je projednávaným záměrem dotčen veřejný zájem, jehož ochranou se podle zvláštního právního předpisu zabývá. K námitkám, které nesplňují uvedené požadavky, se nepřihlíží. Pověřený zaměstnanec stavebního úřadu je podle 172 odst. 1 stavebního zákona oprávněn při plnění úkolů vstupovat na cizí pozemky, stavby a do staveb s vědomím jejich vlastníků při zjišťování stavu stavby a pozemku nebo opatřování důkazů a dalších podkladů pro vydání správního rozhodnutí nebo opatření. Stavební úřad může podle 173 odst. 1 stavebního zákona uložit pořádkovou pokutu do Kč tomu, kdo závažným způsobem ztěžuje postup v řízení anebo plnění úkolů podle 172 odst. 1 stavebního zákona tím, že znemožňuje oprávněné úřední osobě nebo osobě jí přizvané vstup na svůj pozemek nebo stavbu. Nechá-li se některý z účastníků zastupovat, předloží jeho zástupce písemnou plnou moc. Účastník nebo jeho zástupce je povinen předložit na výzvu oprávněné úřední osoby průkaz totožnosti. Průkazem totožnosti se rozumí doklad, který je veřejnou listinou, v němž je uvedeno jméno a příjmení, datum narození a místo trvalého pobytu, popřípadě bydliště mimo území České republiky a z něhož je patrná i podoba, popřípadě jiný údaj umožňující správnímu orgánu identifikovat osobu, která doklad předkládá, jako jeho oprávněného držitele. Každý, kdo činí úkony jménem právnické osoby, musí prokázat své oprávnění. V téže věci může za právnickou osobu současně činit úkony jen jedna osoba. Příloha: Celková situace 1:500 Ing. arch. Petr Brůna vedoucí odboru oprávněná úřední osoba na úseku stavebního úřadu otisk úředního razítka Obdrží: účastníci (dodejky) ČEZ Distribuce, a. s., IDDS: v95uqfy cestou zmocněnce: MATEX HK s.r.o., IDDS: ejkkhy2 Statutární město Hradec Králové, odbor strategického plánování a projektového řízení, Československé armády č.p. 408, Hradec Králové 3
 4 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 4 Statutární město Hradec Králové, odbor správy majetku města, Československé armády č.p. 408/51, Hradec Králové 3 Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, IDDS: 96vaa2e Alena Turečková, Pekařova č.p. 897/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 Alena Kosťová, Pekařova č.p. 897/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 Soňa Vrabcová, Hršelova 897, Hradec Králové Josef Dvořák, Na Kotli č.p. 2076/20a, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 9 MUDr. Jan Škarda, Trnková č.p. 220/5, Malšova Lhota, Hradec Králové 9 MUDr. Ivana Škardová, Trnková č.p. 220/5, Malšova Lhota, Hradec Králové 9 Zdeněk Doležal, Nad údolím č.p. 304/13, Praha 4-Hodkovičky, Praha 47 Luděk Doležal, Nad údolím č.p. 304/13, Praha 4-Hodkovičky, Praha 47 Irena Vítová, Jana Masaryka č.p. 1354/1, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 12 Ing. Jiří Nun, Brožíkova č.p. 1684/21, Nový Hradec Králové, Hradec Králové 12 DOBRÉ BYDLENÍ s.r.o., IDDS: vyxzb7a Královéhradecká provozní, a.s., IDDS: he9eugn O2 Czech Republic a.s., IDDS: d79ch2h RWE Distribuční služby, s.r.o., IDDS: jnnyjs6 Technické


text:
služby Hradec Králové, IDDS: 3aak9xj UPC Česká republika, s.r.o., IDDS: 4hds44f RWE GasNet, s.r.o., IDDS: rdxzhzt Hypoteční banka, a.s., IDDS: 5azegu5 Hasičský záchranný sbor Královéhradeckého kraje, IDDS: yvfab6e Magistrát města Hradec Králové, odbor dopravy, Československé armády č.p. 408, Hradec Králové 11 Magistrát města Hradec Králové, odbor životního prostředí, Československé armády č.p. 408, Hradec Králové 3 Magistrát města Hradec Králové, odbor památkové péče, Československé armády č.p. 408/51, Hradec Králové 3 účastníci (veřejnou vyhláškou): osoba, která není známa v katastru nemovitostí uvedena bez identifikátoru: Emilie Šálená, Golčův Jeníkov č.p. 294 Toto oznámení musí být vyvěšeno po dobu 15 dnů na úřední desce a též způsobem umožňujícím dálkový přístup. Vyvěšeno na úřední desce dne:... Sejmuto dne:... Razítko, podpis orgánu, který potvrzuje vyvěšení a sejmutí oznámení na úřední desce: Vyvěšeno na elektronické úřední desce:.. Sejmuto dne: Razítko, podpis orgánu, který potvrzuje vyvěšení a sejmutí oznámení způsobem umožňujícím dálkový přístup:
 5 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 5
 6 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 6
 7 Č.j. MMHK/050032/2015 str. 7


text:
7As16/2005
 è. j. 7 As 16/2005-181
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátu slo3⁄4eném z pøedsedkynì JUDr. Eli1ky Cihláøové a soudcù JUDr. Lenky Matyá1ové a JUDr. Václava Novotného v právní vìci 3⁄4alobcù: a) Ing. J. K., a b) M. H., oba zastoupeni advokátem JUDr. Karlem Rujbrem, se sídlem AK nám. Svobody 2, Blansko, za úèasti osoby zúèastnìné P. s. r. o, zast. advokátem Mgr. Stanislavem Kadeèkou, se sídlem AK Goèárova tø. 1000, Hradec Králové, proti 3⁄4alovanému Magistrátu mìsta Brna, odbor územního a stavebního øízení, Malinovského nám. 3, Brno, v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobcù a) a b) proti rozsudku Krajského soudu v Brnì ze dne 23. 11. 2004, è. j. 29 Ca 279/203-138,
 Kasaèní stí3⁄4ností podanou v zákonné lhùtì se stì3⁄4ovatelé domáhali zru1ení rozsudku Krajského soudu v Brnì ze dne 23. 11. 2004, è. j. 29 Ca 279/203-138, kterým byla zamítnuta jejich 3⁄4aloba proti rozhodnutí Magistrátu mìsta Brna (dále jen magistrát ) ze dne 24. 7. 2003, è. j. OÚSØ U 03/34197/©k, jím3⁄4 bylo zamítnuto jejich odvolání a potvrzeno rozhodnutí Úøadu mìstské èásti mìsta Brna, Brno-støed ze dne 30. 4. 2003 è. j. STU/01/0300741/000/002, kterým byla povolena firmì P. I, s. r. o. (dále jen zúèastnìná osoba ) stavba dvou bytových domù na pozemcích p. è. 504, 505, 506 a 507, vjezdu a pøípojky plynovodu na pozemku p. è. 545/15, ostatní pøípojky in3⁄4enýrských sítí na pozemku p. è. 545/6 v1e v k. ú. P. V kasaèní stí3⁄4nosti stì3⁄4ovatelé namítali dùvody podle § 103 odst. 1 písm. a) a b) s. ø. s. Nezákonnost spoèívající v nesprávném posouzení právní otázky soudem v pøedchozím øízen odùvodòují zpùsobem, jakým se krajský soud vypoøádal s námitkami v 3⁄4alobì, o nich3⁄4 z vìt1iny tvrdí, 3⁄4e jsou nekonkrétní a 3⁄4e stì3⁄4ovatelé neuvedli, v èem spatøují jejich dùvodnost. Stì3⁄4ovatelé zejména nesouhlasí se stanoviskem magistrátu ohlednì neexistence negativních prùhledù do okolní sousední zástavby, dovolávají se znaleckých posudkù, z nich3⁄4 vyplývá, 3⁄4e zámìr stavebníka je-z hlediska územního plánování a architektonického øe1ení-nevhodné a nesprávné. Podle názoru stì3⁄4ovatelù územní rozhodnutí (napadené 3⁄4alobou vedenou u KS v Brnì pod sp. zn. 29 Ca 344/2002) nerespektuje po3⁄4adavky stanovené architektonickou studií. Rozhodnutí vydané ve stavebním øízení mù3⁄4e být v souladu s vydaným územním rozhodnutím, nicménì stì3⁄4ovatelé jsou pøesvìdèeni, 3⁄4e krajský soud mìl pøihlédnout k námitkám vzneseným v rámci øízení ve vìci vý1e uvedené, nebo» se jedná o skuteènosti soudu známé z jeho úøední èinnosti. Krajský soud se tìmito skuteènostmi nezabýval, stejnì tak jako se nezabýval otázkou obèanskoprávní námitky vznesené ve stavebním øízení a odkázal pouze na její nekonkrétní popis. V této vìci je v1ak vedeno u Mìstského soudu v Brnì øízení pod sp. zn. 38 C 93/2003 a krajský soud mìl k tomuto øízení pøihlédnout. Stì3⁄4ovatelé vyjádøili nesouhlas s názorem krajského soudu ohlednì otázky oznaèení stavby v napadeném rozhodnutí. Pokud je v rozhodnutí vydaném v územním øízení oznaèená stavba jako V. d. N. a stavební povolení bylo vydáno na B. v. d. N. ulice v B. , nepøipou1tí uvedené jiný výklad ne3⁄4 3⁄4e se mù3⁄4e jednat (v krajním pøípadì) o dvì stavby na tých3⁄4 pozemcích.


text:
K otázce stavebnì technických námitek v pøedchozím øízení stì3⁄4ovatel uvedl, 3⁄4e stavebnímu úøadu nebyly pomìry stanovi1tì známy. Podle názoru stì3⁄4ovatelù nelze povolit stavbu dvou bytových domù o 25 bytech s podzemními gará3⁄4emi v lokalitì, která je jednak klidovou zónou a jednak je její vyu3⁄4ití územním plánem uva3⁄4ováno zcela jinak. Stì3⁄4ovatelé rovnì3⁄4 namítali, 3⁄4e napadené stavební povolení je podle tvrzení magistrátu v souladu s pøedchozím územním rozhodnutím, ale toto územní rozhodnutí nerespektuje závazné regulativy stanovené územním plánem a studiemi vypracovanými v rámci shromá3⁄4dìní podkladù k tomuto rozhodnutí. Napadeným rozhodnutím je povolena stavba, která by, pøihlédnuto k pøedchozím zji1tìním, vùbec nemohla být povolena, pokud by rozhodování magistrátu probíhalo standardním zpùsobem. Vzhledem k tomu, 3⁄4e ji3⁄4 pøedchozí rozhodnutí o územním rozhodnutí je napadeno 3⁄4alobou, mìl krajský soud zvá3⁄4it i pøeru1ení øízení do doby rozhodnutí o otázce zákonnosti rozhodnutí v územním øízení, nebo» pokud by tato byla konstatována, závadný stav by bylo témìø nemo3⁄4né dodateènì napravit. Stì3⁄4ovatelé dále namítali vady øízení spoèívající v nesprávných zji1tìních správních orgánù, na kterých krajský soud setrval, a nepøihlédl k tomu, co bylo uplatnìno pøi ústním jednáním. Krajský soud zcela pominul ust. § 81 odst. 1 s. ø. s., podle kterého rozhoduje soud podle skutkového stavu ke dni rozhodnutí. Tento skutkový stav uvádìný stì3⁄4ovatelem b) v1ak krajský soud nehodnotil, ve1kerá jeho tvrzení odmítl jako nedùvodná nebo nekonkrétní, ani3⁄4 by je uvedl do souvislosti s provedenými dùkazy a zji1tìným skutkovým stavem. Vady øízení spatøují stì3⁄4ovatelé mimo jiné i v tom, 3⁄4e bylo upu1tìno od místního 1etøení, aè k takovému postupu nebyly splnìny podmínky. Je-li namítána nesouladnost územního rozhodnutí s podklady rozhodování o tomto, tak v dùsledku toho napadené rozhodnutí ve stavebním øízení nemù3⁄4e být zákonným, i kdyby bylo s rozhodnutím mu pøedcházejícím v souladu. Tyto úvahy v1ak krajský soud zcela pominul a napadené rozhodnutí posuzoval izolovanì. K otázce fikce doruèování uvedl stì3⁄4ovatel a), 3⁄4e v pøedchozím øízení mu bylo v3⁄4dy doruèováno tak, 3⁄4e úlo3⁄4ní doba byla 15 dní, a proto v 3⁄4alobì namítal vady doruèování a nerovný pøístup k úèastníkùm øízení. Odvolání podal pozdì proto nikoli z dùvodu své èásteèné neznalosti, ale také proto, 3⁄4e jej správní orgán uvedl v omyl.
 Magistrát v písemném vyjádøení zdùraznil, 3⁄4e pøedmìtem soudního øízení v dané vìci je rozhodnutí o stavebním povolení, nikoli územní rozhodnutí, k nìmu3⁄4 smìøuje vìt1ina stí3⁄4nostních námitek. Otázka souladu s územním plánem, jako3⁄4 i celkové pohledové vhodnosti zástavby lokality uplatòovaná v pøedmìtném soudním øízení je otázkou vlastní pøípustnosti umístìní stavby, a tím pøedmìtem územního øízení. Otázka pøípustnosti stavby byla i v daném pøípadì øe1ena a pravomocnì rozhodnuta v tomto typu øízení. Ve stavebním øízení se ji3⁄4 vychází z právního stavu stavby v územním øízení umístìné. Magistrát odkázal v této souvislosti na ust. § 61 odst. 1 vìta poslední zákona è. 50/1967 Sb., ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (dále jen stavební zákon ), kdy k námitkám, které byly nebo mohly být uplatnìny v rámci územního øízení se ve stavebním øízení ji3⁄4 ex lege nepøihlí3⁄4í. Pokud se jedná o tvrzení, 3⁄4e krajský soud mìl nejprve rozhodnout o zákonnosti územního øízení, resp. rozhodnutí ve


text:
vìci stavebního øízení mìl pøeru1it, magistrát odkázal na ust. § 75 odst. 1 s. ø. s., podle kterého soud rozhoduje podle právního stavu, který zde byl v dobì vydání rozhodnutí (zde stavebního povolení). Krajský soud by mohl rozhodnutí správního orgánu zru1it pouze tehdy, jestli3⁄4e poru1il pøi svém postupu zákon. V dobì rozhodování v1ak mìl stavební úøad jako podkladové rozhodnutí pravomocné rozhodnutí o pøípustnosti stavby-kladné územní rozhodnutí o umístìní stavby. Stavební úøad byl ve fázi stavebního øízení, které je pøedmìtem pøezkumu, vázán pravomocným územním rozhodnutím jako jedním ze základních podkladù pro svùj postup /§ 62 odst. 1 písm. a) stavebního zákona/. Námitkou nesouladu stavebního povolení s územním rozhodnutím, který je spatøován v odli1nosti názvu objektu, se magistrát zabýval ji3⁄4 v napadeném rozhodnutí. Podle ust. § 65 odst. 1 s. ø. s. je jedním z pøedpokladù úspì1né 3⁄4aloby zkrácení 3⁄4alobce na jeho právech a v této souvislosti nenalézá magistrát 3⁄4ádné objektivní zkrácení stì3⁄4ovatelù. Proto navrhl, aby kasaèní stí3⁄4nost byla zamítnuta.
 Soudy v øízení o 3⁄4alobách proti rozhodnutím správních orgánù pøezkoumávají rozhodnutí správních orgánù vydaná v oblasti veøejné správy [§ 4 odst. 1 písm. a) s. ø. s.]. ®alobní legitimaci má podle § 65 odst. 1 s. ø. s. ka3⁄4dý, kdo tvrdí, 3⁄4e byl na svých právech (ve smyslu subjektivního oprávnìní) rozhodnutím, jím3⁄4 se zakládají, mìní, ru1í nebo závaznì urèují práva a povinnosti, zkrácen pøímo nebo v dùsledku poru1ení svých práv v pøedcházejícím øízení, a mù3⁄4e se domáhat zru1ení takového rozhodnutí, popø. vyslovení jeho nicotnosti, nestanoví-li tento nebo zvlá1tní zákon jinak. Nová úprava správního soudnictví zalo3⁄4ila v1ak také dal1í procesní legitimaci, a to pro osoby, které se staly úèastníky øízení pøed správním orgánem, ale nemohou 3⁄4alobu podat podle § 65 odst. 1 s. ø. s. právì pro neexistenci hmotného práva ; byly v1ak zkráceny na právech procesních (která jim nále3⁄4ejí z titulu úèastenství v øízení pøed správním orgánem), a to takovým zpùsobem, 3⁄4e to mohlo mít za následek nezákonné rozhodnutí (§ 65 odst. 2 s. ø. s.). Stane-li se nìkdo úèastníkem správního øízení, mù3⁄4e v nìm svá práva úèastníka (práva procesní) uplatnit a tvrdí-li, 3⁄4e jeho práva byla poru1ena zpùsobem, který mohl mít za následek nezákonné rozhodnutí, mù3⁄4e se domáhat také 3⁄4alobou ochrany u soudu. Takové tvrzení tedy zakládá 3⁄4alobní legitimaci opírající se o ustanovení § 65 odst. 2 s. ø. s.
 Podstatou rozhodování magistrátu v pøípadì stì3⁄4ovatele a) bylo pouze posuzování vèasnosti jeho odvolání, tedy zda má právo na vìcné projednání své vìci v odvolacím øízení èi nikoli. Rozhoduje-li správní orgán o odvolání vìcnì, tvoøí jeho rozhodnutí a rozhodnutí správního orgánu I. stupnì jeden celek a obì jsou rozhodnutími ve vìci samé. Jinak tomu je ale tehdy, kdy odvolací orgán odvolání vìcnì neprojednává, ale zamítá je pro opo3⁄4dìnost. Takové rozhodnutí do hmotných práv úèastníka øízení nezasahuje, nebo» ta jsou ji3⁄4 urèena rozhodnutím správního orgánu I. stupnì, které je zpravidla ji3⁄4 pravomocné. Zasáhnout v1ak mù3⁄4e práva procesní, napø. upøe-li správní orgán nezákonnì právo na projednání vìci v odvolacím øízení. I procesní pravidla pøitom musí být respektována a jsou-li poru1ena, musí existovat mo3⁄4nost dovolat


text:
se soudní ochrany, kterou zaruèuje právì 3⁄4alobní legitimace podle § 65 odst. 2 s. ø. s. Obecnou podmínkou ochrany práv soudem je vyèerpání øádných opravných prostøedkù, které zákon ve správním øízení pøipou1tí (§ 5 s. ø. s). Rozumí se tím pøitom vèasné vyèerpání øádných opravných prostøedkù. Taková úprava není samoúèelná a má zásadní dùvody. Pøedev1ím ochrana práv pøed soudem je pùvodní ochranou ve vìcech poru1ených nebo ohro3⁄4ených subjektivních oprávnìní a povinností veøejnoprávního charakteru. Jejím cílem je zji1tìní, zda èinností veøejné správy bylo èi nebylo poru1eno právo. Ka3⁄4dý pøitom aktivnì a dùslednì má dbát svých práv ji3⁄4 v øízení pøed správním orgánem a teprve poté, kdy je taková snaha bezvýsledná, obracet se na soud. Klade se tak dùraz jednak na respektování po3⁄4adavku procesní ekonomie, nebo» je-li tu otevøena právní mo3⁄4nost nápravy nezákonnosti vy11í správní instancí, není vìcný ani právní dùvod dovolat se soudní ochrany, jednak je zdùraznìna nutnost aktivity subjektù veøejnoprávních vztahù pøi ochranì jejich subjektivních oprávnìní. Stì3⁄4ovatel a) øádný opravný prostøedek proti správnímu rozhodnutí sice uplatnil, ale odvolací orgán jej posoudil jako opo3⁄4dìnì podaný.
 V pøípadì stì3⁄4ovatele a) se tak krajský soud zabýval pouze námitkami zpochybòujícími posouzení vèasnosti odvolání, tedy zkoumal, zda magistrát postupoval správnì, kdy3⁄4 odvolání zamítl jako opo3⁄4dìné. Pokud by krajský soud dospìl k závìru, 3⁄4e námitka týkající se vèasnosti odvolání je dùvodná a magistrát postupoval nezákonnì, kdy3⁄4 odvolání pro opo3⁄4dìnost zamítl, ani3⁄4 se jím vìcnì zabýval, rozhodnutí by v tomto výroku zru1il. Stì3⁄4ovatel a) by tak dosáhl vìcného pøezkoumání svého odvolání. Teprve proti tomuto rozhodnutí by pak mohl u soudu brojit námitkami smìøujícími do vìci samé. Jestli3⁄4e v1ak krajský soud poté, kdy postup magistrátu pøezkoumal, dospìl k závìru, 3⁄4e pøi posouzení opo3⁄4dìnosti odvolání nepochybil, stì3⁄4ovatel a) definitivnì ztratil mo3⁄4nost soudního pøezkumu ve vìci samé. Pøedmìtem øízení o kasaèní stí3⁄4nosti se mohlo stát pouze posouzení naplnìní stí3⁄4ního dùvodu podle § 103 odst. 1 písm. a) s. ø. s., a to ve vztahu k posouzení vèasnosti podaného odvolání. Nejvy11í správní soud tak pøezkoumával, zda krajský soud nepochybil v právním posouzení, dospìl-li k závìru, který uèinil ohlednì úèinnosti doruèení rozhodnutí magistrátu, tj. 3⁄4e toto rozhodnutí bylo øádnì doruèeno dne 9. 5. 2003, odvolací lhùta konèila dne 26. 5. 2003, jako3⁄4 i to, 3⁄4e podal-li stì3⁄4ovatel odvolání a3⁄4 dne 2. 6. 2003, uèinil tak opo3⁄4dìnì.
 Podle ust. § 24 odst. 2 zákona è. 71/1967 Sb., ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (dále jen správní øád ) nebyl-li adresát písemnosti zasti3⁄4en, aèkoliv se v místì doruèení zdr3⁄4uje, doruèovatel ulo3⁄4í písemnost v místnì pøíslu1né provozovnì dr3⁄4itele po1tovní licence nebo u obecního úøadu a adresáta o tom vhodným zpùsobem vyrozumí. Nevyzvedne-li si adresát písemnost do tøí dnù od ulo3⁄4ení, poslední den této lhùty se pova3⁄4uje za den doruèení, i kdy3⁄4 se adresát o ulo3⁄4ení nedozvìdìl.
 Ze spisového materiálu nevyplynuly 3⁄4ádné skuteènosti, které by nasvìdèovaly tomu, 3⁄4e se stì3⁄4ovatel a) v místì doruèení v relevantním období nezdr3⁄4oval, a stì3⁄4ovatel a) ani 3⁄4ádné jiné skuteènosti, které by mohly zpochybnit správnost postupu pøi doruèování písemnosti magistrátem, neuvedl. Samotná skuteènost, 3⁄4e správní orgán v pøedchozím øízení uplatnil úlo3⁄4ní lhùtu del1í,


text:
není rozhodná a nemù3⁄4e mít vliv na zákonnost rozhodnutí. Nejvy11í správní soud proto v této otázce dospìl ke stejnému závìru jako krajský soud a neshledal v jeho právním posouzení pochybení, které by mohlo mít za následek nezákonnost vydaného rozhodnutí.
 Jak ji3⁄4 bylo uvedeno, správní soudnictví slou3⁄4í k zaji1tìní právní ochrany fyzických a právnických osob, které byly rozhodnutím správního orgánu zkráceny na svých subjektivních právech. Proto musí 3⁄4aloba obsahovat nejen tvrzení o tom, 3⁄4e 3⁄4alobce byl zkrácen na svých právech, ale i specifikaci toho, jakými poru1eními zákona v napadeném rozhodnutí byl na svých právech zkrácen, tedy uvedení dùvodù, v èem 3⁄4alobce spatøuje nezákonnost rozhodnutí správního orgánu. Mo3⁄4nost napadení pravomocného správního rozhodnutí, a zejména mo3⁄4nost jeho zru1ení soudem, je bezesporu urèitým zásahem do principu právní jistoty. Proto zákon stanoví, 3⁄4e 3⁄4alobu je mo3⁄4no podat v pomìrnì krátké lhùtì a 3⁄4e jen v této lhùtì je mo3⁄4no 3⁄4alobu roz1íøit, tedy uvádìt dal1í 3⁄4alobní dùvody (§ 71 s. ø. s.). Dále je tøeba zdùraznit, 3⁄4e 3⁄4alobce mù3⁄4e namítat jen tu nezákonnost rozhodnutí, kterou byl zkrácen na svých právech, pøièem3⁄4 zkrácením na právech je pak nutno rozumìt nejen zkrácení na právech hmotnìprávních, ale i na právech procesních (§ 65 s. ø. s.)
 Ze spisu nevyplynulo, a stì3⁄4ovatel b) to ani netvrdil, 3⁄4e by byl vlastníkem pozemkù, u nich3⁄4 je spornou otázka vlastnictví. Právo vlastnické je jedním ze základních práv, je výluèným právem vìcným, nále3⁄4í pouze osobì vlastníka; pouze ta také mù3⁄4e být na tomto právu dotèena. Nedùvodná je proto námitka týkající se vlastnického práva k pozemku a s tím související magistrátem a ani poté soudem neøe1ená obèanskoprávní námitka podle § 137 stavebního zákona. Mezi úèastníky stavebního øízení nebylo v prùbìhu stavebního øízení 3⁄4ádných soukromoprávních sporù vyplývajících z vlastnických nebo jiných práv k pøedmìtným pozemkùm a stavbám. Stì3⁄4ovatel ve stavebním øízení poukazoval na øízení o urèení vlastnictví k pozemkùm, na kterých má být realizovaná stavba, vedené u Mìstského soudu v Brnì pod sp. zn. 48 C 94/2001 a pøitom bylo zji1tìno, 3⁄4e se jedná o ji3⁄4 pravomocnì skonèené øízení ve zcela jiné vìci. Pokud tedy následnì argumentoval a3⁄4 v 3⁄4alobì urèovací 3⁄4alobou vedenou pod sp. zn. 38 C 93/2003, je tato argumentace irelevantní. Bez ohledu na tuto skuteènost je v1ak pøedev1ím nutno konstatovat, 3⁄4e podání urèovací 3⁄4aloby mù3⁄4e vnést toliko urèitou pochybnost o osobì vlastníka pozemku, v 3⁄4ádném pøípadì v1ak nemù3⁄4e tato skuteènost, a to i kdyby následnì bylo urèeno vlastnictví jiného subjektu, nijak zasáhnout do práv stì3⁄4ovatele b), která nemohou být, a ani nejsou, toto3⁄4ná s právy vlastníka pozemku, resp. stavebníka, v jeho3⁄4 prospìch bylo stavební povolení vydáno. Pouze tento by mohl být dùsledky urèovací 3⁄4aloby dotèen na svých právech.
 Nedùvodnou shledal Nejvy11í správní soud i námitku týkající se odli1nosti oznaèení stavby v územním rozhodnutí a stavebním povolení, kdy3⁄4 ze spisového materiálu není pochyb o tom, 3⁄4e se jedná o toto3⁄4ný objekt. K této námitce stì3⁄4ovatele b) se magistrát rovnì3⁄4 vyjádøil, pøitom pøipustil nevhodnost pou3⁄4ívané terminologie, která v1ak nemohla mít vliv na zákonnost rozhodnutí. Rovnì3⁄4 v tomto pøípadì Nejvy11í správní soud konstatuje, 3⁄4e nesprávným nebo