text:
řízení.
 Vyjádření žalované polemizuje s dovolatelkou o výkladu pojmu obchodní záležitost ve smyslu § 577 obch. zák. v návaznosti na § 584 až § 586 obch. zák., nesouhlasí ani s dalšími jejími námitkami a navrhuje odmítnutí, resp. zamítnutí dovolání.
 Dovolání je přípustné podle ustanovení § 237 odst. 1 písm. c) o. s. ř., protože dovolací soud dospěl k závěru, že napadené rozhodnutí má ve věci samé zásadní právní význam, není však důvodné.
 Rozhodnutí odvolacího soudu má ve věci samé po právní stránce zásadní význam zejména, řeší-li otázku, která v rozhodování dovolacího soudu nebyla dosud vyřešena nebo která je odvolacími soudy nebo dovolacím soudem rozhodována rozdílně, popř. řeší-li právní otázku v rozporu s hmotným právem (§ 237 odst. 3 o. s. ř.). Dalším předpokladem přípustnosti dovolání podle cit. ustanovení přitom je, že rozhodnutí odvolacího soudu má zásadní právní význam nejen pro posuzovanou věc, ale pro rozhodovací činnost soudů vůbec.
 Dovolací soud v posuzovaném případě dovodil, že obecnou otázkou zásadního právního významu je, zda z uzavřené komisionářské smlouvy vyplývá aktivní věcná legitimace komisionáře k uplatnění práva (nároku) komitenta na náhradu škody a jeho vymáhání v občanském soudním řízení s ohledem na to, že jde o komisionářskou smlouvu a nikoliv jiný smluvní typ (zejména příkazní smlouvu podle § 724 a následujících ustanovení občanského zákoníku, popř. smlouvu o obstarání věci dle § 733 a následujících ustanovení téhož zákona).
 V posuzovaném případě se účastníci komisionářské smlouvy uzavřené dne 18. listopadu 2003 dohodli na předmětu smlouvy realizace práv a právem chráněných zájmů včetně práva na náhradu škody, vyplývajících ze skutečnosti, že kupujícím byl předán předmět smlouvy o prodeji podniku ze dne 15. ledna 1995 a byla jim tak znemožněna těžba čediče, a to včetně domáhání se práv soudní cestou .
 Definice komisionářské smlouvy je obsažena v § 577 obch. zák., podle něhož se touto smlouvou komisionář zavazuje, že zařídí vlastním jménem pro komitenta na jeho účet určitou obchodní záležitost, a komitent se zavazuje zaplatit mu úplatu. Pojmové znaky tohoto smluvního typu tvoří zařízení určité obchodní záležitosti, komisionářovo jednání vlastním jménem na účet komitenta, úplatnost a skutečnost, že oba subjekty smlouvy jsou podnikateli. Těmito znaky se komisionářská smlouva jako smluvní typ liší zejména od tzv. dealerské smlouvy a od smlouvy zprostředkovatelské, popř. od smlouvy o obchodním zastoupení. Pojem obchodní záležitosti zákon nevymezuje. Právní literatura spatřuje zařízení obchodní záležitosti obvykle v závazku prodat či koupit movité věci s tím, že předmětem činnosti komisionáře bude proto vždy právní úkon, nejčastěji uzavření smlouvy (resp. smluv), a to smlouvy kupní, mohlo by však jít vzhledem k poměrně neurčitému vymezení např. i o smlouvu o dílo (viz Štenglová, I., Plíva, S., Tomsa, M. a kol. Obchodní zákoník. Komentář, 12. vydání, Praha, C. H. Beck, 2009, str. 1148). To, že obchodní záležitostí ve smyslu ustanovení § 577 obch. zák. je závazek komisionáře k uzavření obchodní smlouvy, lze ostatně dovodit z dikce jednotlivých zákonných ustanovení upravujících tento smluvní typ. Tak např. podle ustanovení § 583 odst. 1 obch. zák. má k movitým věcem svěřeným komisionáři k prodeji komitent vlastnické právo, dokud je nenabude třetí


text:
osoba, a vlastnické právo k movitým věcem pro něj komisionářem získaným nabývá jejich předáním komisionáři. Po zařízení záležitosti je komisionář povinen o výsledku podat komitentovi zprávu (§ 584 odst. 1 obch. zák.) a v ní označit osobu, s níž smlouvu uzavřel (§ 584 odst. 2 obch. zák.). Z této logiky se nevymyká ani ustanovení § 586 obch. zák., jímž dovolatelka ve prospěch svého názoru argumentuje, podle něhož je komisionář povinen vymáhat na účet komitenta splnění závazků ze smluv, jež uzavřel při zařizování záležitosti komitenta s třetími osobami, které tyto osoby porušily. Z citovaného ustanovení vyplývá jednak účel komisionářské smlouvy, jednak lze argumentem a contrario dospět k závěru, že v jiných případech komisionář při vymáhání komitentových pohledávek vystupovat vlastním jménem nemůže.
 Závěr odvolacího soudu, že podání žaloby v občanském soudním řízení není obchodní záležitostí ve smyslu § 577 obch. zák., z něhož vyplývá závěr o nedostatku aktivní věcné legitimace žalobkyně v tomto řízení je proto správný.
 Zbývajícími námitkami, týkajícími se právních otázek uzavření dohody o narovnání a promlčení nároku, se dovolací soud nezabýval, poněvadž tyto otázky odvolací soud zmínil pouze pro úplnost a na jejich posouzení napadené rozhodnutí nespočívá. Nadto při závěru, že již posouzení komisionářské smlouvy, na jejímž základě byla žaloba podána, za nedostačující titul k aktivní věcné legitimaci žalobkyně v řízení, vede k zamítnutí dovolání, je nadbytečné se jimi zabývat.
 K doplnění dovolání žalobkyně ze dne 29. ledna 2009, týkajícího se rozhodnutí odvolacího soudu o náhradě nákladů řízení, nemohl dovolací soud přihlédnout jednak proto, že bylo podáno po lhůtě, uvedené v § 240 odst. 1 o. s. ř., jednak proto, že dovolání proti výroku o nákladech řízení není přípustné (srov. usnesení Nejvyššího soudu uveřejněné pod č. 4/2003 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek).
 Dovolací soud z uvedených důvodů dovolání jako nedůvodné zamítl, když dovolací důvod nesprávného právního posouzení podle § 241a odst. 2 písm. b) o. s. ř. nebyl naplněn a rozhodnutí odvolacího soudu v napadeném rozsahu je správné (§ 243b odst. 2 věta před středníkem o. s. ř.).
 O nákladech dovolacího řízení bylo rozhodnuto podle § 243b odst. 5, § 224 odst. 1 a § 142 odst. 1 o. s. ř. Žalobkyně jako dovolatelka neměla v řízení úspěch a je povinna nahradit žalované náklady právního zastoupení, spočívající v odměně advokáta podle § 3 odst. 1 bod 6., § 10 odst. 3, § 16 odst. 2 a § 18 odst. 1 vyhl. č. 484/2000 Sb., ve znění vyhl. č. 277/2006 Sb., v částce 250.440,- Kč, v paušální náhradě po 300,- Kč podle § 13 odst. 3 vyhl. č. 177/1996 Sb., ve znění vyhl. č. 276/2006 Sb., a v náhradě za daň z přidané hodnoty ve výši 20 % z uvedených částek ve výši 50.148,- Kč, celkem tedy v částce 300.888,- Kč, kterou je žalobkyně povinna zaplatit žalované k rukám jejího advokáta.

type: other


text:
Zrušení trvalého pobytu JUDr. Lenka Cundová odbor správní Krajského úřadu Jihomoravského kraje. - ppt stáhnout
 ZveřejnilBlažena Jarošová
 Prezentace na téma: "Zrušení trvalého pobytu JUDr. Lenka Cundová odbor správní Krajského úřadu Jihomoravského kraje."— Transkript prezentace:
 1 Zrušení trvalého pobytu JUDr. Lenka Cundová odbor správní Krajského úřadu Jihomoravského kraje
 2 Právní předpisy Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel) Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů
 3 Zahájení řízení o zrušení TP na žádost (§ 44 – 4 správního řádu) z moci úřední (§ 46 správního řádu)
 4 Zahájení řízení o žádosti řízení zahájeno dnem, kdy žádost došla věcně a místně příslušnému správnímu orgánu (ohlašovna - obecní úřad) ostatní účastníci se bezodkladně uvědomí jedna žádost o zrušení TP více osobám – vede se společné řízení, vydává se společné rozhodnutí pokud došlo postupně více návrhů (např. se TP zrušuje rodičům a jejich dětem) spojí se usnesením do společného řízení
 5 Žadatel vlastník (spoluvlastníci) objektu (části objektu) oprávněná osoba - osoba starší 18 let, způsobilá k právním úkonům, oprávněná užívat dům,byt,obytnou místnost - provozovatel ubytovacího zařízení
 6 Žádost žádost musí být projednatelná (§ 37 SŘ) - kdo žádost podává - které věci se týká - co se navrhuje výzva k odstranění nedostatků žádosti (lhůta, možno řízení současně přerušit) žadatel nese důkazní břemeno
 7 Doklady připojené k žádosti doklad o tom, že žadatel je oprávněnou osobou dle ZEO - výpis z KN (LV) - nájemní smlouva návrhy na provedení důkazů ve věci zániku užívacího práva a k neužívání objektu - listinné důkazy (např. smlouva, protokol o vyklizení, apod.) - důkazy výpovědí svědků
 8 Důvod pro podání žádosti (návrhu) zánik užívacího práva k objektu a občan neužívá objekt (§ 12 odst. 1 písm.c) ZEO) - nutnost splnění obou podmínek zároveň - důkazní břemeno má navrhovatel (žadatel)
 9 Užívací právo podle § 12 ZEO právo vlastnické (spoluvlastnické) právo nájmu právo odpovídající věcnému břemeni právo na bydlení dle § 712a OZ (do zajištění bytové náhrady) odvozené užívací právo (z titulu rodinných vztahů) - vztah rodiče - děti - vztah manžel (vlastník) – manželka - vztah prarodiče – vnuci (vyživovací povinnost)
 10 Užívání (neužívání) objektu objekt nutno užívat k uspokojování potřeb bydlení (alespoň příležitostné, okolnostem přiměřené využití) neužívání objektu = faktické neužívání, nedochází k faktické realizaci práva na bydlení akceptace faktického stavu, bez ohledu na důvody neužívání
 11 Zahájení řízení z moci úřední (ex offo) dnem, kdy správní orgán oznámil zahájení řízení prvnímu účastníkovi povinnost bezodkladně uvědomit ostatní účastníky možnost spojení oznámení řízení s prvním úkonem nezdařené doručení oznámení - ustanovení opatrovníka usnesením, - doručování veřejnou vyhláškou
 12 Důvody pro zahájení řízení ex offo provedení zápisu na základě pozměněných, neplatných nebo padělaných dokladů nebo nepravdivě nebo nesprávně uvedených skutečností - § 12 odst. 1 písm. a) ZEO zánik, odstranění objektu, nezpůsobilost objektu k užívání pro bydlení dle zvláštních předpisů - § 12 odst. 1 písm. b) ZEO
 13 Doručování (§ 19 SŘ) subjekty oprávněné k doručování - správní orgán - na základě zákona obecní


text:
úřad, policie - provozovatel poštovních služeb podmínky pro doručování adresy pro doručování (elektronická adresa) doručování do vlastních rukou (předvolání, rozhodnutí)
 14 Doručování fyzickým osobám (§ 20 SŘ) doručovací adresy -datová schránka - zvolená adresa pro doručování (§19/3 SŘ) - adresa dle ZEO (§ 10b) - elektronická adresa - adresa trvalého pobytu pružné doručování kdekoli zmocněnec pro doručování
 15 Uložení ( § 23 SŘ) nezastižení adresáta výzva k vyzvednutí písemnosti nezjišťuje se „zdržování se“ v místě doručení oznámení o uložení poučení o právních důsledcích
 16 Překážky při doručování (§ 24 SŘ) fikce doručení prominutí zmeškání úkonu odmítnutí převzetí (uplatnění fikce)
 17 Fikce v praxi Fikci lze uplatnit (splnění podmínek § 23 a 24 SŘ) -na adrese trvalého pobytu -na zvolené adrese pro doručování -na adrese ohlašovny Fikci nelze uplatnit - při doručování na adresu pracoviště - v případě tzv. „dosílací adresy“ (Poštovní podmínky)
 18 Doručování veřejnou vyhláškou (§ 25 SŘ ) osoby neznámé, neznámého pobytu osobám v případě prokazatelné nemožnosti doručení postup při doručování (15 dní, dálkový přístup) nepřetržitě veřejně přístupná úřední deska
 19 Ustanovení opatrovníka (§ 32 SŘ) opatrovník musí před ustanovením s výkonem funkce souhlasit ustanovení opatrovníka usnesením osoby neznámé, neznámého pobytu osobám v případě prokazatelné nemožnosti doručení v řízení je ukládána povinnost nebo odňato právo další případy stanovené správním řádem nebo zvláštním zákonem
 20 Ustanovení opatrovníka v řízení o zrušení trvalého pobytu vztah § 32 k § 25 SŘ závěr Poradního sboru ministra vnitra č. 28 postup při doručování náhradním způsobem - ustanoví se opatrovník - bude se zároveň doručovat veřejnou vyhláškou - právní účinky pouze u doručení opatrovníkovi - oznámení o zahájení řízení a ustanovení opatrovníka jen veřejnou vyhláškou (výjimka)
 21 Osoba opatrovníka opatrovníkem může být: - osoba z okruhu osob blízkých opatrovanci - zastupitel obce - občan obce - jiná obec jako právnická osoba opatrovníkem nemůže být: - pracovník správního orgánu - osoba, jejíž zájmy jsou v rozporu se zájmy opatrovance
 22 Zastoupení ( § 31 – 35 SŘ) zákonný zástupce opatrovník na základě plné moci (zmocněnec -osoba způsobilá k právním úkonům, advokát)
 23 Úkony účastníků ( § 36 SŘ) návrhy po celou dobu řízení právo na vyjádření stanoviska v řízení vyjádření k podkladům pro rozhodnutí
 24 Nahlížení do spisu (§ 38 SŘ) právo účastníků a jejich zástupců právo jiných osob (právní zájem,vážný důvod) práva nevidomých osob právo na výpisy a pořízení kopie spisu vyloučení částí spisu z nahlížení
 25 Ústní jednání (§ 49 SŘ) neveřejné, není povinné žádost účastníka o veřejné jednání o ústním jednání se sepisuje protokol náležitosti protokolu (§18 SŘ) vyrozumění účastníků 5 dní předem
 26 Podklady pro rozhodnutí (§ 50 SŘ) nutné ke zjištění stavu věci (§ 3) za opatření odpovídá správní orgán povinnost nestranně zjistit všechny rozhodné okolnosti zásada volného hodnocení důkazů (§ 50 odst.4)
 27 Dokazování (§ 51 SŘ) důkaz listinou (ne čestné prohlášení) důkaz ohledáním důkaz svědeckou výpovědí důkaz znaleckým posudkem povinnost účastníka označit důkazy správní orgán není vázán návrhy účastníka, vyhodnocení důkazů správním orgánem
 28 Protokol o výslechu svědka včasné vyrozumění účastníků o provádění důkazů mimo ústní jednání


text:
(§ 51 odst.2 SŘ) obecné náležitosti protokolu (§18 SŘ) poučení svědka s jeho podpisem svědek se vyzve k stručnému vylíčení toho, co ví o předmětu řízení otázky správního orgánu svědkovi k prokázání skutečného stavu věci otázky účastníků
 29 Nedostatky při dokazování správní orgán neklade svědkovi vůbec otázky svědecká výpověď je pouze zápisem toho, co svědek řekl protokol je pouhým „rozhovorem“ mezi svědkem a účastníkem správní orgán nereaguje na rozpory v odpovědích svědka jsou kladeny nepřípustné otázky
 30 svědecká výpověď je brána jako důkaz, i když nic neprokazuje jsou odmítány účastníkem navrhované další důkazy bez odůvodnění
 31 Předběžná otázka ( § 57 SŘ) nutnost řešení otázky dosud pravomocně nerozhodnuté řešení otázky nepřísluší správnímu orgánu, který vede řízení možná řešení - podnět příslušnému orgánu - výzva účastníku k podání návrhu - úsudek správního orgánu (výjimky)
 32 Přerušení řízení( § 64,65) usnesením lhůty neběží lze činit jen některé úkony důvody - výzva k odstranění nedostatků podání - řízení o předběžné otázce - čekání na ustanovení opatrovníka - žádost účastníka - další důvody stanovené zákonem
 33 Zastavení řízení (§ 66) důvody v řízení o žádosti (usnesení) - zpětvzetí žádosti - zjevně právně nepřípustná žádost - neodstranění podstatných vad žádosti - překážka věci již zahájené - žádost se stala bezpředmětnou - smrt žadatele
 34 důvody v řízení z moci úřední (usnesení do spisu) - překážka věci zahájené - smrt účastníka
 35 Postup před vydáním rozhodnutí ověřit, zda již zjištěn skutečný stav věci vyzvat účastníka, zda navrhuje ještě nějaké důkazy pokud navrhuje důkazy, stanovit lhůtu pro jejich předložení upozornit účastníka, pokud důkazy (doklady)ve lhůtě nedoloží, bude žádost zamítnuta dát možnost účastníku řízení seznámit se s podklady pro rozhodnutí (§ 36 odst.3 SŘ)
 36 Rozhodnutí ( § 67-75) výroková část - předmět řízení - ustanovení zákona podle něhož rozhodnuto - označení účastníků (jméno, příjmení, datum narození, bydliště) odůvodnění (musí odpovídat výrokové části) poučení
 37 Rozhodnutí o zrušení TP žádosti se vyhovuje - prokázán zánik užívacího práva - prokázáno neužívání objektu žádosti se nevyhovuje - nebylo prokázáno kumulativní splnění obou podmínek - žadatel ve stanovené lhůtě nedoložil požadované doklady ani nenavrhl důkazy
 38 Shrnutí procesního postupu kontrola návrhu na zahájení řízení případná výzva k odstranění nedostatků podání, stanovení lhůty, přerušení řízení (§37 SŠ) výzva k předložení dokladů, k navrhnutí důkazů, lhůta oznámení ostatním účastníkům o zahájení řízení nařízení ústního jednání (není povinné) včasné vyrozumění účastníků o provádění důkazů mimo ústní jednání (§ 51 odst.2 SŘ)
 39 předvolání svědků příprava protokolu o výslechu svědka poučení svědka před výslechem, podpis svědka pod poučení a pod výpověď posouzení a vyhodnocení důkazů dát možnost účastníku řízení seznámit se s podklady pro rozhodnutí (§ 36 odst.3 SŘ)
 40 Děkuji za pozornost. JUDr. Lenka Cundová Tel.: 541 652 245 E-mail: cundova.lenka@kr-jihomoravsky.czcundova.lenka@kr-jihomoravsky.cz
 Stáhnout ppt "Zrušení trvalého pobytu JUDr. Lenka Cundová odbor správní Krajského úřadu Jihomoravského kraje."
 Řízení ve věcech důchodového a nemocenského pojištění 4. 11. 2014.


text:
552/1991 Sb. - Beck-online
 552/1991 Sb.: 1. 1. 2011 - 31. 12. 2013
 ČÁST DRUHÁ. zrušena (§ 5-7)
 ČÁST TŘETÍ. Základní pravidla kontrolní činnosti (Kontrolní řád) (§ 8-26)
 ČÁST ČTVRTÁ. Ustanovení závěrečná (§ 27-29)
 552/1991 Sb. znění účinné od 1. 1. 2011 do 31. 12. 2013
 ministerstva a jiné ústřední správní úřady v rozsahu stanoveném zvláštními zákony,
 místní orgány státní správy a orgány územní samosprávy, pokud vykonávají státní správu v rozsahu stanoveném zvláštními zákony,
 ostatní orgány státní správy, do jejichž působnosti náleží specializovaná kontrola, odborný dozor nebo inspekce podle zvláštních předpisů, 1 (dále jen "kontrolní orgány").
 Státní kontrolou se pro účely tohoto zákona rozumí kontrolní činnost orgánů uvedených v § 2 tohoto zákona zaměřená na hospodaření s finančními a hmotnými prostředky České republiky a plnění povinností vyplývajících z obecně závazných právních předpisů nebo uložených na základě těchto předpisů.
 Za státní kontrolu podle tohoto zákona se nepovažuje kontrola vykonávaná v rámci vztahu nadřízenosti a podřízenosti.
 zrušena (§ 5-7)
 Základní pravidla kontrolní činnosti (Kontrolní řád) (§ 8-26)
 Tímto kontrolním řádem se řídí postup při výkonu kontroly a vztahy mezi kontrolními orgány uvedenými v § 2 tohoto zákona a kontrolovanými orgány, právnickými a fyzickými osobami (dále jen "kontrolované osoby") při kontrole prováděné:
 z vlastního podnětu kontrolních orgánů,
 na základě dožádání zvláštními zákony k tomu oprávněných státních orgánů, 2
 v dalších případech, pokud tak stanoví zvláštní zákon.
 Podle tohoto kontrolního řádu postupují kontrolní orgány uvedené v § 2 tohoto zákona jen v těch případech, kdy zvláštní zákon nestanoví jiný postup.
 Kontrolu nesmějí provádět ti kontrolní pracovníci, u nichž se zřetelem na jejich vztah ke kontrolovaným osobám nebo k předmětu kontroly jsou důvodné pochybnosti o jejich nepodjatosti.
 Kontrolní pracovník je povinen bezprostředně po tom, co se dozví o skutečnostech nasvědčujících jeho podjatosti, oznámit to svému nadřízenému.
 Kontrolované osoby oznámí kontrolnímu orgánu skutečnosti nasvědčující podjatosti kontrolního pracovníka, jakmile se o těchto skutečnostech dozví.
 O podjatosti kontrolního pracovníka rozhodne vedoucí kontrolního orgánu nebo jím pověřený pracovník (dále jen "vedoucí kontrolního orgánu") bez zbytečného odkladu.
 Do rozhodnutí o podjatosti činí kontrolní pracovník pouze úkony, které nesnesou odkladu.
 Proti rozhodnutí vedoucího kontrolního orgánu o podjatosti nelze podat samostatné odvolání.
 požadovat na kontrolovaných osobách, aby ve stanovených lhůtách předložily originální doklady a další písemnosti, záznamy dat na paměťových médiích prostředků výpočetní techniky, jejich výpisy a zdrojové kódy programů, vzorky výrobků nebo jiného zboží (dále jen "doklady"),
 seznamovat se s utajovanými informacemi, prokáží-li se osvědčením pro příslušný stupeň utajení těchto informací, vydaným podle zvláštního právního předpisu4,
 požadovat na kontrolovaných osobách poskytnutí pravdivých a úplných informací o zjišťovaných a souvisejících skutečnostech,
 v případech stanovených tímto zákonem ukládat pořádkové pokuty,
 Povinností kontrolních pracovníků je zjistit při kontrole skutečný stav věci. Kontrolní zjištění jsou kontrolní pracovníci povinni prokázat doklady.
 Kontrolní pracovníci jsou dále povinni:
 zajistit řádnou ochranu odebraných originálních dokladů proti jejich ztrátě, zničení, poškození nebo zneužití,
 pořizovat o výsledcích kontroly protokol,
 zachovávat mlčenlivost o všech skutečnostech, o kterých se dozvěděli při výkonu kontroly a nezneužít znalosti těchto skutečností.
 Kontrolní pracovníky může zbavit povinnosti mlčenlivosti ten, v jehož zájmu tuto povinnost mají, nebo ve


text:
veřejném zájmu vedoucí kontrolního orgánu. Tímto ustanovením není dotčena povinnost oznamovat určité skutečnosti orgánům příslušným podle zvláštních předpisů. 5
 Kontrolované osoby jsou povinny vytvořit základní podmínky k provedení kontroly, zejména jsou povinny poskytnout součinnost odpovídající oprávněním kontrolních pracovníků uvedeným v § 11 písm. a) až f) a h) tohoto zákona. Fyzické osoby nemají povinnost podle § 11 písm. d) tohoto zákona v případech, kdyby jejím splněním způsobily nebezpečí trestního stíhání sobě nebo osobám blízkým. 6
 O kontrolním zjištění se pořizuje protokol, který obsahuje zejména popis zjištěných skutečností s uvedením nedostatků a označení ustanovení právních předpisů, které byly porušeny.
 V protokole se uvádí označení kontrolního orgánu a kontrolních pracovníků na kontrole zúčastněných, označení kontrolované osoby, místo a čas provedení kontroly, předmět kontroly, kontrolní zjištění, označení dokladů a ostatních materiálů, o které se kontrolní zjištění opírá. Protokol podepisují kontrolní pracovníci, kteří se kontroly zúčastnili.
 Povinností kontrolních pracovníků je seznámit kontrolované osoby s obsahem protokolu a předat jim stejnopis protokolu.
 Seznámení s protokolem a jeho převzetí potvrzují kontrolované osoby podpisem protokolu.
 Odmítne-li kontrolovaná osoba seznámit se s kontrolním zjištěním nebo toto seznámení potvrdit, vyznačí se tyto skutečnosti v protokolu.
 O námitkách rozhoduje vedoucí kontrolního orgánu, nestanoví-li zákon jinak.
 Kontrolní pracovník může o námitkách sám rozhodnout, jestliže jim v plném rozsahu vyhoví, jinak předloží námitky do sedmi dnů od jejich doručení vedoucímu kontrolního orgánu.
 Proti rozhodnutí o námitkách není opravný prostředek přípustný.
 Jestliže je do tří měsíců od doručení námitek zahájeno s kontrolovanou osobou správní řízení o uložení sankce nebo opatření v přímé souvislosti se skutečností obsaženou v protokolu, může kontrolní pracovník nebo vedoucí kontrolního orgánu namísto postupu podle odstavce 1 nebo 2 rozhodnout, že se námitky vyřídí v rámci tohoto správního řízení; je-li ke správnímu řízení příslušný jiný správní orgán než kontrolní orgán, může kontrolní pracovník nebo vedoucí kontrolního orgánu rozhodnout o tom, že se námitky předávají tomuto správnímu orgánu. Jestliže je však správní řízení zahájeno v přímé souvislosti s pouze některými skutečnostmi obsaženými v protokolu, které lze od ostatních skutečností obsažených v protokolu oddělit, postupuje se podle věty první pouze ohledně námitek, které se týkají skutečností, k nimž je správní řízení zahájeno. Proti těmto rozhodnutím není opravný prostředek přípustný.
 Je-li rozhodnuto podle odstavce 4, správní orgán se s námitkami vypořádá v odůvodnění rozhodnutí.
 Fyzické osobě, která způsobila, že kontrolovaná osoba nesplnila povinnost podle § 14 tohoto zákona, může kontrolní orgán uložit pořádkovou pokutu až do výše 50000 Kč.
 Pořádkovou pokutu lze uložit i opakovaně, nebyla-li povinnost splněna ani ve lhůtě nově stanovené kontrolními pracovníky. Úhrn takto uložených pořádkových pokut nesmí přesáhnout částku 200 000 Kč.
 Pořádkové pokuty lze uložit do jednoho roku ode dne kdy kontrolní orgán nesplnění povinnosti zjistil.
 Pořádkové pokuty jsou příjmem státního rozpočtu České republiky. Pořádkové pokuty, které jako kontrolní orgán uložila obec, jsou příjmem obce.
 Pořádkové pokuty vybírá orgán, který je uložil .
 Náklady vzniklé v souvislosti s prováděním kontroly kontrolnímu orgánu nese tento orgán.
 Náklady vzniklé v souvislosti s prováděním kontroly kontrolovaným osobám nesou tyto osoby s výjimkou nákladů vzniklých v souvislosti s uplatněním oprávnění podle ustanovení


text:
§ 11 písm. h) tohoto zákona. Tyto náklady hradí stát. Za škodu vzniklou kontrolovaným osobám v souvislosti s prováděním kontroly odpovídá stát; této odpovědnosti se nemůže zprostit.
 Nárok na náhradu nákladů nebo škody podle odstavce 2 je nutno uplatnit u kontrolního orgánu nejpozději do šesti měsíců ode dne, kdy vznikly, jinak nárok zaniká.
 Kontrolní orgány oznamují orgánům činným v trestním řízení podezření z trestné činnosti zjištěné v průběhu kontroly. 5
 Pro řízení podle tohoto zákona platí, s výjimkou § 18 tohoto zákona, správní řád. 7
 Ustanovení závěrečná (§ 27-29)
 zákon České národní rady č. 116/1971 Sb., o výborech a komisích lidové kontroly,
 nařízení vlády České socialistické republiky č. 24/1973 Sb., o závodních komisích lidové kontroly.
 Čl. XXVI zákona č. 501/2004 Sb. 1.1.2006
 Např. zákon č. 63/1986 Sb., o České zemědělské a potravinářské inspekci, zákon č. 64/1986 Sb. o České obchodní inspekci, zákon č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění pozdějších předpisů.
 Např. zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 60/1965 Sb., o prokuratuře, ve znění pozdějších předpisů.
 Čl. 12 odst. 1 a 3 Listiny základních práv a svobod (ústavní zákon č. 23/1991 Sb.).
 Souvislosti k 104/1991: Přechodná ustanovení
 01.01.2006 - 31.12.2013


text:
II.ÚS 523/02 ze dne 21. 1. 2003
 N 12/29 SbNU 95
 Ústavního soudu (II. senátu) ze dne 21. ledna 2003 sp. zn. II. ÚS 523/02 ve věci ústavní stížnosti P. V. a M. V. proti rozsudku Městského soudu v Praze z 10. 5. 2002 sp. zn. 13 Co 175/2002 a rozsudku Obvodního soudu pro Prahu 1 z 9. 1. 2002 sp. zn. 17 C 40/2001, kterým byla zamítnuta žaloba o zaplacení peněžité částky.
 I. Rozsudek Městského soudu v Praze ze dne 10. 5. 2002 sp. zn. 13 Co 175/2002 se zrušuje.
 Ústavní stížností Ústavnímu soudu doručenou dne 29. 7. 2002 se stěžovatelé domáhali zrušení rozsudku Obvodního soudu pro Prahu 1 ze dne 9. 1. 2002 sp. zn. 17 C 40/2001 a rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 10. 5. 2002 sp. zn. 13 Co 175/2002, a to pro porušení čl. 36 odst. 1, čl. 37 odst. 3 a čl. 38 odst. 2 Listiny základních práv a svobod (dále jen "Listina"), a dále čl. 6 odst. 1 a čl. 13 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (dále jen "Úmluva"), čl. 14 odst. 1 Mezinárodního paktu občanských a politických právech, jakož i čl. 95 odst. 1 a čl. 96 odst. 1 Ústavy České republiky (dále jen "Ústava").
 Ústavní soud shledal, že včas podaná ústavní stížnost splňuje všechny zákonné formální náležitosti a že proto nic nebrání v projednání a rozhodnutí věci samé.
 Napadeným rozsudkem ze dne 10. 5. 2002 sp. zn. 13 Co 175/2002 Městský soud v Praze potvrdil rozsudek Obvodního soudu pro Prahu 1 ze dne 9. 1. 2002 sp. zn. 17 C 40/2001, kterým soud prvního stupně zamítl žalobu o zaplacení částky 7 000 Kč, jež žalobkyně (v řízení před Ústavním soudem stěžovatelka) zaplatila žalované Č. s., a. s., dne 30. 3. a 30. 4. 2001 po 3 500 Kč z důvodu ručení za pana R. B.
 V ústavní stížnosti stěžovatelé odvolacímu soudu vytýkají, že rozsudek soudu prvního stupně potvrdil, ačkoli při rozhodování vycházel z naprosto odlišného právního názoru než soud prvního stupně. Odvolací soud jako hlavní důvod svého rozhodnutí uvedl, že se na převzetí ručení ustanovení § 145 odst. 2 občanského zákoníku nevztahuje, protože jde o úkon spadající do výlučné majetkové sféry pouze jednoho z manželů a nezakládá práva a povinnosti druhému manželovi, ručitelský závazek tedy netvoří společné jmění manželů - stěžovatelů. Naproti tomu soud prvního stupně prezentoval v odůvodnění svého rozsudku právní názor, že ručitelský závazek spadá do společného jmění manželů - stěžovatelů, a je tedy třeba posoudit, zda se jedná o obvyklou správu majetku. Rozhodnutí odvolacího soudu, jak uvádějí stěžovatelé, bylo pro ně překvapivé, protože vychází ze zcela odlišného právního posouzení věci, než rozsudek soudu prvního stupně, proti kterému se stěžovatelé odvolávali. V odvolacím řízení svou argumentaci stěžovatelé soustředili proti závěru soudu prvního stupně, že převzetí ručitelského závazku je obvyklou správou majetku. Proti novému právnímu posouzení věci odvolacím soudem neměli možnost argumentovat, neboť již nemají možnost obrany opravnými prostředky před obecnými soudy. Odvolací soud, uvádějí stěžovatelé v ústavní stížnosti, jim tak odňal jejich právo účinně


text:
se zúčastnit řízení, tj. porušil jejich právo na spravedlivý proces, zakotvené v čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny a čl. 6 odst. 1 Úmluvy. Takovým postupem odvolací soud podle stěžovatelů porušil rovněž zásadu dvojinstančního řízení a právo na účinné opravné prostředky, zakotvené v čl. 13 Úmluvy.
 Rozhodnutí odvolacího soudu je navíc podle stěžovatelů zcela v rozporu se stávající právní úpravou, přičemž tento rozpor dosahuje intenzity porušení ústavnosti, neboť z odůvodnění rozsudku je podle stěžovatelů zřejmé, že odvolací soud nerespektoval novelu občanského zákoníku - zákon č. 91/1998 Sb., a rozhodl podle již neplatné právní úpravy.
 Podle stěžovatelů si argumentace odůvodnění rozsudku odvolacího soudu protiřečí a je nedostatečná a rozsudek je z tohoto důvodu nesrozumitelný.
 Stěžovatelé v ústavní stížnosti dále uvádějí, že odvolacímu soudu navrhovali provést důkaz daňovým přiznáním stěžovatele P. V. Odvolací soud tento důkaz neprovedl, k návrhu na provedení důkazu se vůbec nevyjádřil, a neprovedení uvedeného důkazu tak vůbec neodůvodnil.
 Soudu prvního stupně pak stěžovatelé vytýkají, že rozhodl na základě nedostatečně zjištěného skutkového stavu, ačkoliv stěžovatelé k prokázání, resp. doplnění některých skutečností navrhovali provedení důkazů (výslech J. V. a výslech účastníků řízení). Soud prvního stupně návrhy na provedení těchto důkazů zamítl, aniž by své rozhodnutí v odůvodnění rozsudku odůvodnil. Ani odvolací soud, uvádějí stěžovatelé, tento nedostatek nenapravil.
 Ústavní soud si vyžádal spis vedený u Obvodního soudu pro Prahu 1 pod sp. zn. 17 C 40/2001, jakož i vyjádření tohoto soudu k projednávané věci. Dále si Ústavní soud vyžádal rovněž vyjádření Městského soudu v Praze a Č. s., a. s., k projednávané věci.
 Obvodní soud pro Prahu 1 ve svém vyjádření Ústavnímu soudu doručeném dne 9. 10. 2002 uvedl, že podaná ústavní stížnost co do části proti rozsudku soudu prvního stupně není důvodná, neboť tímto rozsudkem nedošlo k porušení základních práv zaručených ústavním zákonem. K námitce stěžovatelů, že neodůvodněním zamítnutí žalobci navržených důkazů v rozsudku soudu prvního stupně byla porušena jejich práva, uvedl, že návrh na provedení těchto důkazů byl zamítnut při jednání za přítomnosti stěžovatelů a byl i odůvodněn s tím, že provedenými důkazy byl zjištěn dostatečně skutkový stav pro rozhodnutí ve věci, zejména majetkové poměry žalobců (stěžovatelů). Z protokolu o jednání ze dne 9. 1. 2002 však neplyne, že bylo soudem sděleno i odůvodnění vyhlášeného usnesení o zamítnutí návrhu na provedení dalších důkazů, přestože soud si je této skutečnosti vědom. Avšak samotné nezdůvodnění takového postupu soudu spočívajícího v zamítnutí návrhů na provedení důkazu v odůvodnění rozsudku nemá podle soudce obvodního soudu Mgr. K. T. takovou intenzitu porušení práv stěžovatelů, jež by zakládalo porušení ústavně zaručených základních práv nebo svobod stěžovatelů.
 Městský soud v Praze ve svém vyjádření Ústavnímu soudu doručeném dne 15. 10. 2002 uvedl, že odmítá nařčení z libovůle při projednávání a rozhodnutí o odvolání stěžovatelů a z porušení práv stěžovatelů vytčených v ústavní stížnosti. Ústavní stížnost proto shledal jako neopodstatněnou a navrhl, aby byla jako bezdůvodná zamítnuta.
 Č. s., a. s., ve svém vyjádření Ústavnímu soudu doručeném dne 20. 11. 2002 navrhla, aby Ústavní soud ústavní stížnost zamítl.
 Protože účastníci řízení, jakož i


text:
vedlejší účastník dali svůj souhlas s upuštěním od ústního jednání ve smyslu § 44 odst. 2 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, rozhodoval Ústavní soud ve věci bez nařízení ústního jednání.
 Ústavní soud je především nucen konstatovat, že tento soud není součástí obecné soudní soustavy a nepřísluší mu právo dozoru nad rozhodovací činností obecných soudů. Do rozhodovací činnosti obecných soudů je Ústavní soud oprávněn zasáhnout pouze tehdy, byly-li pravomocným rozhodnutím těchto orgánů porušeny základní práva a svobody chráněné ústavním zákonem.
 Ústavní soud tedy přezkoumal napadená rozhodnutí obecných soudů z hlediska tvrzeného porušení ústavně zaručených práv a svobod a dospěl k závěru, že ústavní stížnost je opodstatněná.
 Ústavní soud ve své judikatuře (rozhodnutí Ústavního soudu sp. zn. III. ÚS 210/2000, Sbírka nálezů a usnesení Ústavního soudu, sv. 20, č. 166, a dále sp. zn. III. ÚS 139/98, tamtéž, sv. 12, č. 106, sp. zn. I. ÚS 336/99, tamtéž sv. 25, č. 5, sp. zn. II. ÚS 369/01, tamtéž, sv. 28, č. 156), již několikrát konstatoval, že jednou z funkcí Ústavy, zvláště ústavní úpravy základních práv a svobod, je její "prozařování" celým právním řádem. Smysl Ústavy spočívá nejen v úpravě základních práv a svobod, jakož i institucionálního mechanismu a procesu utváření legitimních rozhodnutí státu (resp. orgánů veřejné moci) nejen v přímé závaznosti Ústavy a v jejím postavení bezprostředního pramene práva, nýbrž i v nezbytnosti státních orgánů, resp. orgánů veřejné moci interpretovat a aplikovat právo pohledem ochrany základních práv a svobod. V posuzované věci to znamená povinnost soudů interpretovat jednotlivá ustanovení občanského soudního řádu (dále jen "o. s. ř.") v první řadě z pohledu účelu a smyslu ochrany ústavně garantovaných základních práv a svobod.
 Podle § 221 odst. 1 o. s. ř. nejsou-li podmínky ani pro potvrzení ani pro změnu rozhodnutí, odvolací soud je zruší. Odvolací soud podle § 219 o. s. ř. rozhodnutí potvrdí, je-li věcně správné. Věcnou správností se přitom rozumí správnost skutkových zjištění a správnost právního posouzení. Změna právního náhledu, jež ale změnu rozhodnutí soudu prvního stupně neopodstatňuje (§ 220 o. s. ř.), je tudíž důvodem kasačního rozhodnutí odvolacího soudu, přičemž z hlediska ústavněprávního se tím účastníkům otevírá možnost uplatnění práva vyjádřit se k němu, případně i předložit nové důkazy, které z pohledu dosavadního nebyly relevantní.
 Ústavní soud se proto domnívá, že odvolací soud, který potvrdil rozsudek soudu prvního stupně z jiného důvodu, než byl důvod zamítnutí žaloby soudem prvního stupně, aniž by před vydáním potvrzujícího rozsudku seznámil účastníky řízení se svým právním názorem - odlišným od právního názoru soudu prvního stupně, a neumožnil jim se k němu vyjádřit, v podstatě porušil zásadu dvojinstančnosti řízení, a tím ve svých důsledcích zasáhl do práva stěžovatelů na spravedlivý proces ve smyslu čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny.
 V případě potvrzujícího rozsudku odvolacího soudu, který byl opřen o jiný důvod, než byl důvod zamítnutí žaloby soudem prvního stupně, se v konkrétním případě jedná o překvapivé rozhodnutí, které vedlo k porušení práva stěžovatelů na spravedlivý proces zakotveného v čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny.
 Ústavní


text:
soud v této souvislosti již v nálezu ve věci vedené pod sp. zn. IV. ÚS 218/95 (Sbírka nálezů a usnesení Ústavního soudu, sv. 9, č. 160) zaujal stanovisko, dle něhož v situaci, kdy soud odvolací při řešení případu opustil režim zákona č. 87/1991 Sb., o mimosoudních rehabilitacích, ve znění pozdějších předpisů, a věc posoudil z hlediska obecné ochrany vlastnického práva v občanském zákoníku, aniž však v řízení vydání jeho rozhodnutí předcházejícím dal možnost stěžovatelům se k tomuto posouzení vyjádřit a uplatnit tak námitky, které obecně právní úprava připouští, tím v podstatě porušil zásadu dvojinstančního řízení, a ve svých důsledcích tak uvedeným postupem zasáhl do práva stěžovatelů na spravedlivý proces podle. čl. 36 odst. 1 Listiny.
 Shodné stanovisko zaujal Ústavní soud i ve věci sp. zn. III. ÚS 139/98 (Sbírka nálezů a usnesení Ústavního soudu, sv. 12, č. 106), a to v souvislosti s ústavně konformní interpretací ustanovení § 237 odst. 1 písm. f) o. s. ř. (ve znění před novelou provedenou zákonem č. 30/2000 Sb.) ze strany Nejvyššího soudu, když ten v postupu odvolacího soudu neshledal nesprávnost, ačkoli účastníku řízení byla odňata reálná a efektivní možnost jednat před soudem, spočívající v právu právně i skutkově argumentovat.
 V projednávané věci Městský soud v Praze potvrdil rozhodnutí Obvodního soudu pro Prahu 1 jako soudu prvního stupně, ačkoli je nepovažoval za věcně správné, když se neztotožnil s názorem tohoto soudu, že ručitelský závazek žalobkyně (v řízení před Ústavním soudem stěžovatelky) je součástí společného jmění manželů, neboť se netýká výlučného majetku žalobkyně a vzhledem k majetkovým poměrům žalobců nepřesahuje míru přiměřenou majetkovým poměrům žalobců. Odvolací soud v odůvodnění svého rozhodnutí uvedl, že § 145 občanského zákoníku na uzavření ručitelského závazku jedním z manželů nedopadá, neboť podpisem ručitelského závazku vzniká tento závazek pouze tomuto manželovi, a věřitel se v případě, že dlužník svou povinnost nesplní, může domáhat splnění jen na ručiteli; převzetí ručitelského závazku podle odvolacího soudu není právním úkonem, který by bylo možno charakterizovat jako dispozici se společnou věcí, ale jde o úkon spadající výlučně do dispoziční sféry tohoto toho kterého manžela.
 Dle názoru Ústavního soudu došlo tímto postupem odvolacího soudu i v nyní projednávané věci nejen k porušení § 219 o. s. ř., nýbrž také k odnětí reálné a efektivní možnosti účastníka řízení jednat před soudem, spočívající v oprávnění právně i skutkově argumentovat, a tím k porušení základního práva plynoucího z čl. 36 odst. 1 a čl. 38 odst. 2 Listiny.
 Na základě výše uvedených skutečností Ústavní soud ústavní stížnosti stěžovatelů podle § 82 odst. 2 písm. a) zákona č. 182/1993 Sb., ve znění pozdějších předpisů, vyhověl a aniž by se zabýval dalšími námitkami stěžovatelů, napadený rozsudek Městského soudu v Praze podle § 82 odst. 3 písm. a) tohoto zákona zrušil. Ve zbývající části Ústavní soud ústavní stížnost - vzhledem k principu minimalizace zásahů Ústavního soudu do činnosti soudů obecných - zamítl.


text:
I. ÚS 2436/13
 I.ÚS 2436/13 ze dne 24. 9. 2013
 Ústavní soud rozhodl soudkyní zpravodajkou Kateřinou Šimáčkovou ve věci ústavní stížnosti stěžovatele V. P., t. č. ve Věznici Rapotice proti rozsudku Krajského soudu v Brně ze dne 27. 9. 2012 č. j. 7 To 227/2012-1030, takto:
 1. Dne 8. 8. 2013 bylo Ústavnímu doručeno stěžovatelovo podání, v kterém stěžovatel žádal zrušení rozsudku Krajského soudu v Brně ze dne 27. 9. 2012 č. j. 7 To 227/2012-1030 pro porušení jeho práv zaručených článkem 8 odst. 2 věta druhá, článkem 28 a článkem 36 Listiny základních práv a svobod.
 2. Navrhovatelovo podání nebylo možno považovat za řádný návrh na zahájení řízení před Ústavním soudem, jelikož trpělo řadou formálních a obsahových nedostatků [§ 34, § 72 odst. 6 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů (dále jen "zákon o Ústavním soudu")] a pro řízení před Ústavním soudem nebyl navrhovatel zastoupen advokátem (§ 30, § 31 zákona o Ústavním soudu).
 3. K odstranění formálních a obsahových nedostatků podání, jakož i nedostatku povinného zastoupení advokátem, byl navrhovatel veden písemnou výzvou, doručenou mu dne 16. 8. 2013, v níž byl též upozorněn, že nestane-li se tak ve lhůtě 30 dnů, bude návrh odmítnut. Dostalo se mu náležitého poučení, jaké náležitosti má návrh na zahájení řízení před Ústavním soudem obsahovat, a jakými nedostatky oproti tomu trpí.
 5. Ústavnímu soudu proto nezbylo než postupovat podle § 43 odst. 1 písm. a) zákona o Ústavním soudu a na jeho základě soudcem zpravodajem (mimo ústní jednání) návrh stěžovatele odmítnout.


text:
Vyřízení důchodu
 Co znamená když mám 11 jistin? Za jak dlouho mi vypočítají důchod,kdy mi přijde oznámení o výpočtu.Zažádala jsem si v polovině srpna letošního roku.Děkuji Gebertová
 Odchod do důchodu 2012 nebo 2013
 Dobrý den jsem narozena 30.9.1953 a odchod do důchodu mi vzniká 31.1.2013 mám 2 děti. Chtěla jsem se zeptat jestli je pro mě výhodnější jít do důchodu někde koncem roku 2012 nebo až v určeném čase na začátku roku 2013.Odpracováno budu mít 44 roků. děkuji
 Evidence na ÚP a důchod
 Přeji dobrý den, ráda bych si prostřednictvím Vašich stránek ujasnila tuto věc. Moje maminka (ročník 1958) je v současné chvíli OSVČ. Jelikož její podnikání již delší dobu není rentabilní, rozhoduje se, že svou živnost ukončí. Do důchodu jí ale ještě chybí několik let - podle nových pravidel má na něj nárok až v 61 letech. Pokud by nesehnala jiné zaměstnání, musela by se registrovat na úřadu práce. Jak se doba registrace na ÚP projeví v jejím nároku na důchod a z čeho se důchod za tuto dobu počítá - myslím, jaký je vyměřovací základ (průměrná mzda? nebo jiný ukazatel?) Děkuji Vám za odpověď.
 Dobrý den, dovoluji se Vás zeptat na tento dotaz. Minulý rok tj. 2010 v červenci jsem uzavřel penzijní připojištění s vkladem 100 000 Kč a nyní chci to pojištění zrušit. Ptám se, příjdu tak i o připsané úroky z této částky oněch 100 000 Kč? Nebo příjdu jen o státní podporu, pokud PP ukončím předčasně? Děkuji Vám za odpověď. Nashledanou.
 Pěkný den, v lednu 2011 jsem nastoupil do předčasného starobního důchodu, řádný důchod by mi byl přiznán 12.2.2011. Při předčasném důchodu si přivydělávám jako OSVČ a vím, že za rok 2011 nesmím mít větší zisk jako 59 374 Kč, aby mi nezanikl nárok na předčasný důchod. Zároveň letos chci vyřadit automobil z majetku firmy prodejem za odhadní cenu soudního znalce. Za prodej auta, na kterém jsou již za rok 2010 odpisy ukončené, předpokládám částku 140 000,-Kč. Poraďte prosím: 1.Do kdy budu považován jako „předčasný starobní důchodce“. Je to do konce roku 2011 ? 2.Za rok 2011 mám z podnikání malé příjmy, malé výdaje. Prodejem automobilu se mi příjmy ( zisk ) zvětší na tolik, že přesáhnu částku 59 374,- Kč. Zanikne mi v tom případě nárok na předčasný důchod ? Děkuji za odpověď.
 Práce v kategorii I.A
 Dobrý den, děkuji za předchozí odpověď. Jestli ještě mohu jeden dotaz? Podmínku 9,5 let v kategorii I.AA pro odchod do důchodu v 56 letech jsem splnil. Žádost mi byla zamítnuta z důvodu nesplnění podmínky z důvodu neprokázání trvání zaměstnání v kategorii I.AA k 31.12. 1992. Prosím o sdělení zda se na mne vztahuje toto nařízení vlády 363/2009 a předpis 235/1992. Tyto předpisy změkčují tvrdost zákona § 29,§ 74 zákona 155/1995. Děkuji s pozdravem Václav M.
 Dobrý den, 27.7.2011 jsem požádal o starobní důchod. Žádost mi byla zamítnuta pro nesplnění ustanovení § 29, § 74 zákona 155/1995 Sb. Od 2.8.1973 do 31.12.1985 mám odpracováno 3498 dnů v kategorii 1 AA v uranových dolech. V osobním listu zapsané jako


text:
uran-55., dále od 1.1.1986 do 31.12. 1988 mám odpracováno celkem 1522 dnů v kategorii 1A ,uran-55, rovněž v uranových dolech. V rozhodnutí a odůvodnění mi ČSSZ mi sdělila že, nárok na starobní důchod v 56 letech má pojištěnec nárok jestliže byl zaměstnán 9,5 roků v I.AA praconí kategorii v uranových dolech. Což splňuji. Podle prokázaných podkladů jsem v první kategorii I.AA v uranových získal 3498 dnů pojištění, tj. 9 roků 213 dnů, tedy více jak 9,5 roků. A dále mám prokázáno 1522 dnů v kategorii IA uran. Zádost byla zamítnuta s odůvodněním že, nebylo prokázáno zaměstnání v pracovní kategorii I.AA k 31.12.1992. Domnívám se že, v tomto případě mělo být uplatněno nařízení vlády 363 ze dne 5. října 2009, § 1. A doba udchodu do důchodu podle předpisu 235/1992. V těchto nařízeních se nerozlišuje kategorie IAA a IA, ale je tam napsáno pouze dnů v uranových dolech. Je tedy možné tyto dny slučovat? Hodlám proti rozhodnutí vznést námitku. Prosím o zdělení, zda se na mne vtahují uvedená nařízení a předpis. Případně jaké předpisy bych mohl v námitce použít a zda tedy mám k 56 ruku nárok na starobní důchod.Datum mého narození je 20.11.1953. Děkuji s pozdravem Václav M.
 dobrý den, pobírám vdovský důchod (již obnovený) od listopadu r. 2010 - procentní výměra činí 4 780,- , základni výměna činí 2 170,- , celkem důchod činí 6 950,- Kč. Do starobního důchodu půjdu v listopadu 2014 a vím, že tento vdovský důchod bude přepočítán - půjde o souběh dvou důchodů, ale nemůžu nikde najít kolik z tohoto vdovského důchodu mi bude vypláceno v mém starobním důchodu (samozřejmě jen z procentní výměry - základní výměra se tam nezapočítává - tu budu mít vyplácenou u mého starobního důchodu). děkuji za odpověď. Zdena
 dobrý den, má přítelkyně emigrovala v roce 1972, dodnes žije v EU. Dříve v Belgii a nyní ve Španělsku. Moc neumíme rozklíčovat odpověď ČSSZ, poté co požádala o přiznání důchodu.Narozená je v roce 1945. Odpracováno a započteno dle osobního listu 20 roků a 110 dnů, naposledy pracovala do konce roku 2000. Je jasné, že se jedná o nárok dle §29, odst. 2 písm.b)zákona č. 155/1995 Sb. ČSSZ používá pro výpočet termínu nároku muže nar. 1945 a k tomu 5 let, proč ne ženu? Důchod jí zatím nebyl přiznán.Nárok jí vzniká až v lednu 2012. Penze jí bude vyplácena až od tohoto data, nebo má nárok na část se zpětnou platností poté, co dovršila 65 let? Děkuji za odpověď Podlipná
 Dobrý den, nepodařilo se mi zjistit, jak se dokládá výše příjmu v rozhodném období, pokud sice existuje potvrzení o odpracované době, avšak nedochovaly se mzdové listy Podnik je již 20 let v likvidaci- nyní aktuálně bez likvidátora. Původní zřizovatel neřeší. Dotaz č. 1 - jak se na tuto dobu nahlíží (započtená - vyloučená)? Dotaz č. 2 - lze mzdové listy něčím nahradit - čestné prohlášení - svědectví? Jedná se o 3 roky, což není málo. ČSSZ neodpověděla na dotaz, jaký právní předpis tuto situaci řeší. Děkuji předem L.A.
 Důchod v roce 2011


text:
nebo 2012
 Dobrý den,11.10.jsem se Vás ptala na odchod do důch.Viz níže. Doplňuji údaje.Os.vyměř.zákl.v r.2011 26862 Kč/důch.asi 11775 Kč/vyměř.zákl.v r.2011 bude asi 255 tisíc. Výhodnější bude odchod do důch. v r. 2011 nebo 2012? Děkuji za odpověď. Jaroslava Otázka: Dobrý den, 16.11.2011 budu mít 59 let a mohu nastoupit do star.důchodu. Co bude pro mě výhodnější? Nastoupit do SD 16.11.2011 nebo 16.1.2012? Pokud bych nastoupila až 16.1.2012 lze požádat o výplatu důchodu i za období od 17.11.2011? Děkuji za odpověď. Jaroslava Odpověď: Dobrý den, neznám Vaše příjmy, ale pro většinu občanů (i s mírně nadpůrměrnými příjmy) bude výhodnější odchod do důchodu ještě v roce 2011. Důchod přiznaný v roce 2011 se Vám od lednové splátky důchodu v roce 2012 zvýší o valorizaci. Procentní část důchodu se Vám zvýší o 1,6 % a základní výměra důchodu se Vám zvýší o 40 Kč. Důchod Vám bude vyplácen ode dne přiznání důchodu. S pozdravem
 Kategorii II a výpočet důchodu
 Dobrý den, v letech 1975 až 1983 jsem pracovala jako zvuková technička v Českém rozhlase. V zápočtu let mám v tomto období jen u několika měsíců přiznanou II. kategorii. Můžete mně vysvětlit, zda II, kategorie má na něco vliv a pokud ano, tak proč to není u celé doby. Byla to po celou dobu stejná práce ve zvukové výrobě.Předpokládám, že v případě pokud by nárok byl, tak ještě není pozdě na přepočítání a doplatek, Jsem teprve třetí rok v důchodu.Děkuji za odpověď
 Doplatek důchodu
 Děkuji za odpověď již obdrženou a předem za příští - doplňující na můj dotaz ohledně odstranění tvrdosti zákona při dodatečném zápočtu péče o os.blízkou. ČSSZ vyhověla žádosti a přepočetla důchod, v odůvodnění se však uvádí: Starobní důchod lze zvýšit nejdříve od splátky splatné v následujícím měsíci po doručení žádosti..." Doplatek důchodu byl již také vyčíslen jen za poslední 2 měsíce a poukázán jako záloha. Lze tomu rozumět tak, že je to pouze záloha na doplatek, nebo jde o konečné vyúčtování? Díky za odpověď na email.
 Zkrácený úvazek a výpočet důchodu
 Narodila jsem se v únoru 1956, mám dvě děti,měla bych jít do důchodu v 60 letech + 4 měsíce.Jak moc by ovlivnilo výši důchodu,kdybych pracovala od září 2012 na snížený úvazek?Děkuji, D.V.
 Dobrý den, mám dotaz ohledně odchodu do důchodu. Moje máma se narodila v roce 1955 a vychovala 2 děti od 15 let pracovala až do roku 1995, kdy ukončila pracovní poměr v důsledku úrazu páteře. Od roku 1997 jí byl přidělen částečný invalidní důchod, po reformě přiřazen do kategire 1. stupeň trvající dodnes. Potřebovala bych zjistit, od jakého věku má nárok na starobní důchod. Je stále vedená na pracovním úřadě a bylo jí sděleno, že na důchod po reformě nemá odpracované roky (25 let 195 dní odpracováno). Prosím o odpověď. Děkuji Jaroslava Večeřová
 Dobry den,narodil jsem se 3.12.1953,podle osobniho listu duchodoveho pojisteni mam zaregistrovano 124 dni do 18 let v I. kat.+ 4106 dni zamestnani v I.kat.celkove mam odpracovano 31 rokua 335 dnu v Ceske republice + nekolik let v zahranici kde pracuji do dnes. Muj dotaz zni:jaky


text:
mam narok na snížení věkové hranice pro vznik nároku na starobní důchod. Predem Vam dekuji za brzkou odpoved. S pozdravem Kolaja V.
 Dobrý den,jsem ročník 1953,VŠ s 2 dětmi. V letech 1984-1989 jsem pobývala s manželem na obchodním oddělení v zahraničí, sama jsem pak v roce 1988 a 1989 pracovala jako sekretářka na zastupitelském úřadě.V informativním osobním listě důch.pojštění mi za tuto dobu nebyl veden žádný příjem.Vyžádala jsem si z Ministerstva zahr.věcí potvrzení o příjmu,přišlo mi potvrzení na velmi malý příjem v Kč (zřejmě část,která se pobírala v ČR z důvodu placení nájmu....). Brala jsem však i plat v USD.Spadá i příjem v USD do důchodového pojištění a kde bych si měla o něj požádat? Děkuji a přeji hezký den.
 Žádost o zmírnění tvrdosti
 Dobrý den, podávali jsme žádost o zmírnění tvrdosti zákona (opožděný zápočet péče o osobu blízkou)a dodatečný přepočet důchodu. Pokud bude vyhověno, důchod se zvýší a doplatí zpětně od začátku nebo až od data podání či obdržení žádosti ČSSZ? Díky za odpověď.
 Předčasný důchod nebo evidence na ÚP
 Dobrý den, myslíte si že i nadálele bude pro mne výhodnější jít v lednu 2012 na ÚP? Jsem žena, 3 děti, r.1955. Do starob. důchodu mi chybí 2 roky. Pracovní smlouvu mám do 31.12.2011. Mám obavu, abych nemusela chodit za dva měsíce po zaregistrování na ÚP v oranžové vestě po městě. ( Úřad prace /11 měsíců/ jste mi doporučil myslím někdy v srpnu 2011 ) Děkuji J.
 Studium a započítání do doby pojištění
 Prosím Vás, jsem ročník 1956, 3 děti. Do školy jsem nastoupila v 5 a půl letech , ve 14 a půl jsem skončila ZŠ. pak 2 roky učňovská škola. TEDY V 16 A PŮL LETECH JSEM BYLA VYUČENA , TUDÍŽ I NASTOUPILA DO PRÁCE. Nyní jsem se dozvěděla , že práce do 18 let věku se do roků na důchod nepočítá. Je to pravda?TAK TO BYCH MUSELA PODAT STÍŽNOST , to si stát nesmí dovolit. Prosím o odpověd ́, děkuji..


text:
Ta nejlepší četba před spaním.
 Všeobecné obchodní podmínky (dále jen „VOP“) jsou vydány v souladu s § 1751 a násl. zák. č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „občanský zákoník“) a upravují podmínky poskytování služeb společností Moje Caara s.r.o., se sídlem Bílkova 855/19, 11000 Praha 1, IČO: 05151899, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze oddíl C, vložka 259047 (dále jen „poskytovatel“) klientovi.
 VOP upravují práva a povinnosti klienta a poskytovatele související s poskytováním služeb klientovi a užíváním služeb. VOP jsou nedílnou součástí smlouvy o poskytování služeb poskytovatelem. Na aktuální znění VOP je klient poskytovatelem řádně upozorněn a klient má možnost se s nimi detailně seznámit na internetových stránkách www.caara.cz.
 Poskytovatel i klient si mohou ujednat odchylky od těchto VOP pouze písemným ujednáním potvrzeným oběma stranami. Tato ustanovení mají přednost před ustanoveními zveřejněných VOP. Pokud se odlišují od právních předpisů a nejsou v příkrém rozporu s nimi, mají přednost v uplatnění.
 Poskytovatel je právnickou osobou, která nabízí a poskytuje klientovi níže specifikované služby. Klientem pro účely VOP je jakákoliv právnická nebo fyzická osoba, která má neomezenou právní osobnost a svéprávnost, a která má zájem o využití nabídky služeb poskytovatele prezentovaných na stránkách www.caara.cz. Klient za tímto účelem kontaktoval Poskytovatele a nabídku poskytnutí služeb si vyžádal. (dále jen „klient“).
 Nabízenými službami se pro účely VOP rozumí služby, které Poskytovatel poskytuje klientovi na jeho vyžádání a v souladu s těmito VOP nebo jejich písemnou úpravou odsouhlasenou oběma stranami a jsou uvedeny v čl. D.
 Objednávkou se pro účely VOP rozumí emailové, nebo prostřednictvím webového formuláře sdělené, požadavky klienta na poskytnutí služby poskytovatele v oblasti prodeje, kontroly či prověření, a dále nabídky dalších služeb dle čl. D. VOP, o jejichž poskytnutí má Klient zájem. Objednávka musí být potvrzena elektronickou formou ze strany poskytovatele klientovi jinak se rozumí, že nebyla přijata. (dále jen „Objednávka“).
 Smlouvou o poskytování služeb se rozumí smlouva uzavřená mezi poskytovatelem a klientem, jejímž předmětem je poskytování služeb nabízených poskytovatelem při prodeji či koupi vozu dle těchto VOP na základě potvrzené objednávky klienta, přičemž smlouva o poskytování služeb je uzavřena úhradou poplatku za služby uvedené v potvrzené objednávce ze strany klienta (dále jen „smlouva“). Stranami se rozumí pro účely VOP, jakož i Smlouvy, Poskytovatel a Klient společně nebo každý samostatně (dále jen „Strany“).
 Prodávajícím se pro účely VOP rozumí jak původní vlastník vozidla, které má klient zájem koupit, tak osoba vlastníkem vozidla pověřená či zmocněná k prodeji vozidla (dále jen „prodávající“). Smluvními partnery poskytovatele jsou třetí osoby, jejichž prostřednictví Poskytovatel zajišťuje provedení některých z nabízených služeb nebo které poskytnou klientům služby, jejichž zprostředkování je zajišťováno poskytovatelem (dále jen „smluvní partneři poskytovatele“). Finanční institucí společnost, které poskytovatel zprostředkovává smlouvy o finančních službách.
 C. Nabídka služeb
 Na webových stránkách poskytovatele obsahu www.caara.cz jsou uvedeny kontaktní údaje poskytovatele, jakož i stručný popis a charakteristika jím nabízených poskytovaných služeb a dále též výše odměn poskytovatele za poskytnutí jednotlivých služeb.
 Klient může kontaktovat poskytovatele a objednat jednotlivé služby prostřednictvím kontaktů uvedených na webových stránkách, nebo pomocí kontaktního formuláře, který je


text:
součástí www.caara.cz. Poskytovatel má povinnost informovat Klienta srozumitelně o:
 poskytovateli obsahu a tím i subjekt, který nabízí uvedené služby na www.caara.cz, uvedením jeho firmy, sídla, IČO, telefonního čísla a adresy elektronické pošty (tzv. e-mail);
 možnosti seznámit se s VOP na webových stránkách www.caara.cz;
 ceníku za nabízené služby, jakož i o platebních podmínkách;
 právech a povinnostech Klienta, zejména o právu odstoupit od Smlouvy o poskytování služeb;
 ochraně osobních údajů Klienta poskytnutých při telefonickém kontaktu;
 možnostech, způsobu a podmínkách mimosoudního vyřizování stížností Klientů, kteří jsou v souladu s ust. § 419 Občanského zákoníku spotřebiteli, a to včetně poskytnutí základní informace o možnosti obrátit se na orgán dohledu či dozoru;
 D. Poskytované služby
 Poskytovatel je oprávněn na základě potvrzené objednávky poskytnout klientovi následující služby:
 kontrola vozidla specialistou poskytovatele - zajištění odborné kontroly stavu 1 (jednoho) vozidla vybraného klientem, rozsah a charakter kontroly stavu Vybraného vozidla je specifikován v čl. I. VOP;
 fyzická kontrola identifikačních znaků vozidla, zejména VIN, prostřednictvím smluvních partnerů poskytovatele, spočívající v prověření, zda nebyla na vozidlech či jeho identifikátorech provedena neoprávněná změna či jiný zásah, který by mohl vést k nové identitě vozidla;
 předání informací o nabízeném vozidle, které budou obsahovat zejména informace o vozidlech - výrobní značka, typ, rok výroby, počet najetých kilometrů, barvu, stav (bez nehody/po dopravní nehodě), informace o servisní knížce a předcházejících majitelích, jakož i vyjádření poskytovatele z jakého důvodu je vozidlo podle názoru vhodné pro klienta, případně s jakými riziky by mohla být koupě vozidla spojená;
 zprostředkovat prodej či koupi vozidla a zajištění potřebně administrativy spojené s převodem vozidla
 nabídnout odkup vozidla, na základě provedené technické kontroly vozidla a prověření dokumentace a historie vozidla včetně zajištění nutné administrativy spojené s odhlášením vozidla
 nabídnout prodej vozidla, které má v nabídce, nebo v nabídce klientů, prověření dostupnosti vozidel u prodávajících, vč. zjištění VIN, budou-li takové informace poskytovateli zpřístupněny; jeho předběžné prověření - prověření původu, servisní historie, počtu ujetých kilometrů, roku výroby, rozsahu výbavy apod; včetně nutné administrativy spojené s přihlášením vozidla do veřejného rejstříku
 nabídnout testovací jízdu a osobní kontrola – zajištění testovací jízdy a asistence při testovací jízdě vozidla vybraného klientem – a to vždy maximálně po dobu 15 (patnácti) minut u jednoho vozidla, která bude prováděna vždy za účasti poskytovatelem pověřené osoby. V případě, že klient z jakéhokoliv důvodu zruší testovací jízdu méně než 24 hodin před jejím plánovaným konáním, nevzniká mu nárok na vrácení poplatku za tuto službu; tato služba může být poskytnuta pouze pro klienty, kteří prokáží pojištění svého nabízeného vozu havarijním pojištěním.
 vyhodnocení možností a nabídka financování kupní ceny vozidla nebo pojištění Vybraného vozidla za podmínek uvedených v čl. K a L VOP;
 zprostředkování pojištění vozidla za podmínek uvedených v čl. L VOP;
 zprostředkování poskytnutí doplňkových služeb souvisejících s koupí a následným provozem vozidla, zejména prodloužené záruky, které jsou blíže specifikovány v čl. M. VOP.
 Poskytovatel může odmítnout poskytnutí služeb nebo jen některé z nich zejména v případě, že dle informací, které má k dispozici je patrné, že klient má zájem o využití výše uvedených služeb pro komerční účely, nebo poskytovatel s


text:
ohledem na objednávku klienta a své odborné znalosti a zkušenosti s poskytováním těchto služeb je nad vší pochybnost přesvědčen, že jejich poskytnutí není z objektivních důvodů možné. Poskytnutí služby může též odmítnout, pokud poskytovatel prokáže, že klient uvedl nepravdivé informace či je zamlčel.
 Objednávka musí obsahovat určení služeb, které budou klientovi poskytnuty poskytovatelem, a to na základě dohody s poskytovatelem a potvrzené objednávky.
 E. Uzavření smlouvy o poskytování služeb
 Objednávka, jakož i odkaz na aktuální znění VOP jsou součástí potvrzovacího emailu zaslaného klientovi poskytovatelem, ve kterém potvrdí převzetí objednávky a záměr ji realizovat. Smlouva mezi poskytovatelem a klientem o poskytování služeb je uzavřena dnem připsání odměny sjednané dle čl.
 F. VOP na účet poskytovatele, tímto úkonem klient vyjádřil svoji vůli být Smlouvou/Objednávkou vázán.
 Bude-li mít Klient zájem o poskytnutí Individuálních služeb neuvedených v těchto VOP, bude jejich specifikace spolu s cenovým ujednáním sjednána v samostatné smlouvě.
 F. Odměna Poskytovatele
 Klient se zavazuje poskytovateli za poskytnutí služeb dle čl. D. VOP uhradit jednorázovou odměnu ve výši specifikované v potvrzené objednávce (dále jen „odměna“). Odměna bude vypočtena dle konfigurace vybraných služeb, které budou klientovi poskytovány. Klient zaplacením odměny potvrzuje, že se seznámil s VOP a že s nimi souhlasí. Na tuto skutečnost je klient poskytovatelem upozorněn s potvrzením objednávky.
 Poskytovatel je oprávněn účtovat klientovi tzv. cestovné, tedy poplatek za počet kilometrů z místa výjezdu do místa určení a následně též z místa určení do místa provádění odborné kontroly vozidla dle VOP. Přesná adresa místa výjezdu je stanovena na webových stránkách poskytovatele www.caara.cz. Místem určení se dle těchto VOP rozumí adresa, kde se vozidlo nachází dle zjištění poskytovatele v den uzavření smlouvy. Cestovné bude vypočteno jako násobek ceny stanovené na webových stránkách poskytovatele za každý započatý jeden kilometr cesty a počet kilometrů bude s klientem odsouhlasen předem.
 Výše odměny, vč. všech daní a poplatků, za jednotlivé služby, které budou klientovi poskytnuty, je uvedena na webových stránkách poskytovatele www.caara.cz přičemž k této odměně bude připočteno cestovné. V případě, že poskytovatel potvrdí klientovi poskytnutí vybrané služby přednostně odměna se zvyšuje o tzv. expresní příplatek uvedený na webových stránkách poskytovatele www.caara.cz.
 Odměna bude Klientem zaplacena před zahájením poskytování služeb platebním příkazem na bankovní účet Poskytovatele uvedený v záhlaví Smlouvy o poskytování služeb nebo platební kartou prostřednictvím internetového platebního portálu.
 V případě platby odměny platebním příkazem je Klient povinen v platebním příkazu uvést variabilní symbol platby uvedený ve smlouvě či v daňovém dokladu. Částky placené dle této Smlouvy se považují za uhrazené dnem připsání na účet poskytovatele.
 Poskytovatel není povinen zajistit konání první testovací jízdy dříve, než bude odměna připsána na účet. V případě, že součástí služeb poskytovaných klientovi dle Smlouvy nebude asistence při testovací jízdě, není poskytovatel povinen poskytnout služby dle čl. D. VOP dříve, než bude odměna připsána na účet poskytovatele.
 G. Práva a povinnosti poskytovatele
 Poskytovatel je povinen informovat Klienta o všech okolnostech, které zjistil při plnění předmětu smlouvy, a které mohou mít vliv na změnu jeho pokynů nebo na splnění jeho povinností dle smlouvy nebo na rozhodnutí klienta o koupi vozidla nebo způsobu


text:
financování kupní ceny vozidla nebo jeho pojištění. Zjistí-li poskytovatel, že pokyny klienta jsou zřejmě nevhodné či neúčelné pro plnění předmětu smlouvy anebo by mohly mít za následek vznik škody, je povinen na to klienta neprodleně upozornit. Pokud klient i přes upozornění poskytovatele na splnění pokynu trvá, neodpovídá poskytovatel za takto vzniklou škodu. Pokyny klienta není poskytovatel vázán, jsou-li v rozporu se zákonem či jinými právními normami. O tom je poskytovatel povinen klienta poučit.
 Poskytovatel je povinen předat klientovi veškerou dokumentaci, kterou obdržel v souvislosti s poskytováním služeb klientovi bez zbytečného odkladu poté, co je klientovi poskytnuta poslední služba dle objednávky, případně při podpisu kupní smlouvy týkající se vozidla. Toto může poskytovatel odmítnout, eviduje-li k tomuto dni nezaplacené závazky klienta.
 H. Práva a povinnosti Klienta
 Klient je povinen poskytovateli uhradit odměnu dle čl. F. VOP a dle dispozic v potvrzení objednávky.
 Klient prohlašuje, že před potvrzením objednávky služeb sdělil poskytovateli veškeré informace, jakož i pokyny a žádosti, které jsou nezbytné k řádnému poskytnutí služby dle objednávky, zejména požadavky týkající se vozidla, které má zájem prodat. Klient je dále povinen poskytnout maximální možnou součinnost, která se v průběhu plnění závazků poskytovatele projeví jako potřebná pro plnění smlouvy.
 Klient požadující poskytnutí služeb spojených s výkupem (prodejem) vozu je povinen po zaslání úhrady za poskytnuté služby zaslat i na email poskytovatele kopie malého TP, velkého TP kopii servisní knížky.
 Informace o klientem nabízeném vozidle budou umístěny na webových stránkách www.caara.cz a nabízeny potencionálním zájemcům o koupi vozidla. V případě úspěšného prodeje vozu prostřednictvím poskytovatele náleží za toto poskytovateli odměna stanovená zprostředkovatelskou či jinou smlouvou uzavřenou mezi klientem a poskytovatelem.
 Klient je povinen informovat poskytovatele bez zbytečného odkladu o jakékoli změně kontaktních či osobních údajů, které poskytl v souvislosti s činností poskytovatele dle smlouvy, jakož i jakýchkoliv okolností, které mohou mít vliv na plnění závazků poskytovatele dle smlouvy nebo na plnění závazků klienta souvisejících s koupí vozidla.
 Rozhodne-li se klient po zahájení poskytování služeb změnit své požadavky ohledně rozsahu poskytovaných služeb, nebo požadavky týkající se vozidla, které má zájem prodat nebo koupit, a které uvedl při objednání služeb, považuje se tato změna za novou objednávku. Poskytovatel tuto novou potvrzenou objednávku zašle na emailovou adresu klienta a klient je za nově objednané služby povinen uhradit poskytovateli odměnu uvedenou v nové objednávce v souladu s těmito VOP. V případě, že klient zmenší rozsah služeb, které požaduje poskytnout, vrátí mu poskytovatel odměnu za služby, které klient nově již nepožaduje v případě, že ještě tuto službu neposkytl, nebo její poskytování nezahájil, pokud tyto VOP nestanoví jinak.
 V případě, že se klient nemůže dostavit k jakékoli osobní schůzce sjednané s poskytovatelem, zavazuje se poskytovatele předem, alespoň 24 (dvacet čtyři) hodin, informovat a navrhnout jiný termín schůzky. V případě porušení povinnosti dle předchozí věty je klient povinen uhradit poskytovateli účelně vynaložené náklady související s neuskutečněním osobní schůzky, zejména cestovné a to na základě vyúčtování těchto nákladů, které klientovi zašle poskytovatel na jeho e-mail , do 10 (deseti) dnů ode dne doručení uvedeného vyúčtování.
 V případě, že klient svou objednávku zruší, je


text:
oprávněn poskytovatel po klientovi požadovat náhradu účelně vynaložených nákladů dle §1728 a §1729 zákona 89/2012 Sb hovořících o předsmluvních závazcích.
 I. Kontrola vozidla specialistou poskytovatele
 V případě, že si klient vybere tuto službu, nebo že je tato služba nutnou součástí výkupu vozidla zavazuje se poskytovatel zajistit provedení technické kontroly vozidla, která bude provedena specialistou poskytovatele, jenž je pro tuto činnost speciálně vyškolen a má odborné znalosti a zkušenosti potřebné k řádnému provedení technické kontroly vozidla (dále jen „specialista“). Technická kontrola vozidla bude spočívat v prohlídce karoserie, vč. laku, motorové části vozidla, hnacího ústrojí, podvozku, brzdového systému, pneumatik a disků, interiéru, diagnostice a kontrole stavu vybavení vozidla (dále jen „technická kontrola“). Technická kontrola probíhá bez fyzického rozebrání jednotlivých součástí vozidla. Předpokládaná délka trvání prohlídky je 2 hodiny. Klient se zavazuje po předchozí domluvě s poskytovatelem umožnit tuto prohlídku v domluvený čas a na domluveném místě.
 Specialista vyhotoví osvědčení o stavu vozidla, které bude odpovídat zjištěním v rámci Technické kontroly (dále jen „ osvědčení“). Osvědčení bude kromě popisu stavu vozidla obsahovat též doporučení pro klienta týkající se nutných či doporučovaných nákladů na uvedení vozidla do optimálního stavu umožňujícího při následné řádné údržbě další užívání vozidla po dobu jeho živostnosti uváděné výrobcem vozidla.
 Další částí kontroly je administrativní prověření původu a identifikačních znaků vozidla skládající se z prověření systémem cebia a dalšími dostupnými prostředky. Poskytovatel se zavazuje předat klientovi zprávu o stavu vozidla, které bude obsahovat údaje uvedené v osvědčení, informace ze záznamu o provedení technické kontroly a dále též vyjádření a doporučení poskytovatele (dále jen „certifikát“).
 Klient bude informován o výsledcích technické kontroly bez zbytečného odkladu po jejím skončení a poskytovatel zároveň zašle na e-mailovou adresu klienta certifikát. V případě, že klient z jakéhokoliv důvodu zruší technickou kontrolu méně než 24 hodin před jejím plánovaným konáním, nevzniká mu nárok na vrácení poplatku za tuto službu.
 J. Financování kupní ceny vozidla
 Předmětem podnikání poskytovatele je mimo jiné i zprostředkování úvěrů pro finanční instituce. Na základě toho je oprávněn předkládat klientům nabídky financování kupní ceny vozidla od finančních institucí.
 K. Doplňkové služby
 Poskytovatel nabízí klientovi zprostředkování následujících doplňkových služeb souvisejících s koupí a následným provozem vybraného vozidla - prodlouženou záruku a asistenční kartu.
 L. Prodloužená záruka
 Doplňková služba, která klientovi umožňuje prodloužit záruku na jednotlivé části vozidla, ačkoli standardní záruka poskytovaná výrobci vozidel již skončila (dále jen „Prodloužená záruka“). Prodloužená záruka je poskytována specializovanými institucemi, které se zabývají poskytováním těchto služeb na trhu České republiky a jsou smluvními partnery poskytovatele. Prodlouženou záruku je možné sjednat v různých variantách dle stavu vozidla a požadavků klienta.
 Má-li dle objednávky klient zájem o poskytnutí této služby, poskytovatel po provedení technické kontroly předloží klientovi nabídky variant prodloužené záruky, které budou odpovídat stavu vozidla zjištěného v rámci technické kontroly.
 Klient informuje poskytovatele o výběru z nabídky prodloužené záruky. Poskytovatel následně zajistí předložení návrhu smlouvy o poskytnutí prodloužené záruky klientovi. Klient se zavazuje podepsanou smlouvu o poskytnutí prodloužené záruky předat poskytovateli, který ji následně předá smluvnímu partnerovi poskytovatele.
 Poplatek za prodlouženou záruku hradí klient přímo smluvnímu partnerovi poskytovatele poskytujícímu prodlouženou


text:
záruku, a to dle smlouvy o poskytnutí prodloužené záruky. Prodloužená záruka může být též součástí služeb nabízených v rámci financování kupní ceny finanční institucí.
 M. Doba trvání smlouvy
 Poskytovatel se zavazuje na základě výslovné žádosti klienta zahájit činnost vedoucí ke splnění povinností poskytovatele uvedených v čl. D. VOP po uzavření smlouvy.
 Smluvní vztah založený smlouvou trvá do doby splnění všech povinností poskytovatele a klienta dle smlouvy. Splněním všech povinností poskytovatele a klienta dle smlouvy smluvní vztah zaniká. Smluvní strany se dohodly, že od smlouvy lze odstoupit pouze za podmínek stanovených právními předpisy nebo touto smlouvou.
 Odstoupením od smlouvy zanikají všechna práva a povinnosti smluvních stran ze smlouvy s tím, že odstoupení od smlouvy se nedotýká nároku na náhradu škody, nároku na uhrazení smluvní pokuty, ani smluvních ustanovení, jejichž účinky mají podle projevené vůle smluvních stran nebo vzhledem ke své povaze trvat i po zániku práv a povinností smluvních stran plynoucích z této smlouvy. Smluvní strany konstatují, že smlouva je uzavírána distančním způsobem.
 Klient, který je zároveň spotřebitel dle ust. § 419 Občanského zákoníku, může od Smlouvy odstoupit bez uvedení důvodů ve lhůtě 14 (čtrnácti) dnů ode dne uzavření Smlouvy, avšak pouze v rozsahu neposkytnutých služeb. Od Smlouvy lze odstoupit písemně, a to v souladu s informací uvedenou v těchto VOP o právu na odstoupení. Lhůta pro odstoupení je považována za zachovanou, je-li odstoupení odesláno poskytovateli v listinné podobě nebo na jiném trvalém nosiči dat nejpozději v poslední den lhůty. Vzor odstoupení od smlouvy je dostupný na webových stránkách poskytovatele. Pokud Klient odstoupí od smlouvy, poskytovatel bez zbytečného odkladu, nejpozději do 14 dnů ode dne doručení oznámení o odstoupení od smlouvy, vrátí klientovi všechny platby, které od něho v souvislosti se smlouvou obdržel. Pro vrácení plateb bude použit stejný platební prostředek, který byl klientem použit pro provedení počáteční transakce, pokud klient výslovně neurčí jinak. Klientovi tím nevzniknou další náklady. Došlo-li před odstoupením k zahájení činnosti poskytovatele dle Smlouvy, je klient povinen poskytovateli uhradit poměrnou část sjednané odměny za plnění poskytnuté do okamžiku odstoupení od smlouvy. Klient není oprávněn od smlouvy odstoupit v případě, že poskytovatel již splnil veškeré své závazky ze smlouvy, tedy poskytl klientovi služby v souladu s čl. D. VOP.
 N. Sankce
 Poskytovatel má nárok na úhradu smluvní pokuty ve výši 1.000,- Kč v případě, že Klient poruší své povinnosti dle čl. H. VOP.
 Smluvní pokuta je splatná na základě písemné výzvy zaslané na adresu klienta uvedenou ve smlouvě, a to do 10 (deseti) dnů ode dne doručení takové výzvy.
 O. Osobní údaje a jejich ochrana
 Souhlas se zpracováním osobních údajů ve smyslu zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ZOOÚ“)
 Klient souhlasí s tím, aby společnost poskytovatel zpracovávala jeho osobní údaje, včetně rodného čísla, e-mailové adresy a telefonního čísla (mobilního) telefonu, v rozsahu, v jakém jsou uvedeny ve smlouvě o poskytování služeb, resp. objednávce služeb a v dalších souvisejících dokumentech a dokladech za účelem jednání o uzavření nebo změně smlouvy, plnění smlouvy a dále k jednání


text:
o ceně vozidla, případně ke zprostředkování poskytnutí spotřebitelského úvěru na úhradu kupní ceny vybraného vozidla, sjednání pojištění vybraného vozidla, asistenčních služeb, nebo poskytnutí jiných služeb dále pro evidenční a kontrolní účely v rámci podnikatelské činnosti poskytovatele jako správce údajů.
 Klient souhlasí s tím, aby poskytovatel nahrával jeho telefonní hovory v rámci zkvalitnění služeb, pro účely ochrany a uplatnění práv poskytovatele, zejména pro použití záznamu telefonního hovoru jako důkazního prostředku.
 Klient souhlasí s tím, aby poskytovatel pořizoval a uchovával kopie jeho dokladů totožnosti i jiných dokladů, které poskytovateli předložil, zejm. občanského průkazu a řidičského průkazu pro potřeby jednání o uzavření smlouvy a pro ochranu a uplatnění práv poskytovatele a zpracovával osobní údaje uvedené na těchto kopiích za uvedenými účely. Klient souhlasí, že tyto kopie je poskytovatel oprávněn poskytnout třetím osobám, jejichž prostřednictví poskytovatel zajišťuje provedení některých z nabízených služeb nebo které poskytnou klientovi služby, jejichž zprostředkování je zajišťováno poskytovatelem za uvedenými účely.
 Klient, kterému poskytovatel poskytuje též služby uvedené v čl. D. VOP tímto uděluje poskytovateli souhlas, aby si ověřil pravost, úplnost a správnost dokladů, jakož i v nich obsažených informací, předkládaných klientem v souvislosti s poskytováním služeb poskytovatelem, a to u klientova zaměstnavatele nebo jiných osob, majících vztah k daným dokumentům a v nich obsaženým informacím umožňujícím jejich ověření.
 Výše uvedené souhlasy platí po dobu 10 let od jejich udělení a v případě uzavření smlouvy do uplynutí 10 let ode dne ukončení smlouvy nebo splacení všech závazků klienta, které ze smlouvy vyplývají. Přednost má ta z uvedených situací, která nastane později.
 Klient bere na vědomí, že poskytovatel je oprávněn zpřístupnit a předávat osobní údaje smluvním partnerům poskytovatele a dalším osobám, které pro poskytovatele na základě pověření zajišťují plnění jeho smluvních či zákonných povinností a výkon práv založených smlouvou nebo zákonem nebo se kterými jinak spolupracuje při plnění předmětu smlouvy nebo při realizaci svého předmětu podnikání za účelem výkonu práv a povinností poskytovatele ze smlouvy a plnění povinností uložených poskytovateli právními předpisy.
 Zpracováním osobních údajů se pro účely tohoto ustanovení rozumí jejich shromažďování, ukládání na nosiče informací, zpřístupňování, upravování, pozměňování, doplňování či opravování, vyhledávání, používání, uchovávání a likvidace, a to automatizovaně nebo jinými prostředky prostřednictvím informačního systému.
 Klient potvrzuje, že byl poučen o právu k přístupu k osobním údajům a právu na opravu osobních údajů ve smyslu § 11 a § 12 ZOOÚ. Klient potvrzuje, že byl poskytovatelem poučen o svých nárocích vůči porušiteli dle § 21 ZOOÚ, tzn. zejména o svém právu požadovat na poskytovateli vysvětlení, bude-li se domnívat, že zpracování osobních údajů je prováděno v rozporu s platnými právními předpisy nebo v rozporu s ochranou jeho soukromého a osobního života či, že osobní údaje jsou nepřesné, a požadovat odstranění tohoto stavu provedením nápravy ze strany poskytovatele. Zejména se může jednat o blokování, provedení opravy, doplnění nebo likvidaci osobních údajů.
 Souhlas se zpracováním osobních údajů ve smyslu ZOOÚ a zákona č. 480/2004 Sb., o některých službách informační společnosti a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ZNSIS“)
 Pokud klient nevyjádřil nesouhlas, souhlasí s tím, aby poskytovatel zpracovával


text:
jeho osobní údaje i pro marketingové účely, zejm. zasílání adresných marketingových nabídek, marketingové průzkumy, zasílání nabídek produktů a služeb jiných osob.
 Klient souhlasí s tím, aby poskytovatel zpracovával osobní údaje pro šíření obchodních sdělení poskytovatele a jiných osob elektronickou formou ve smyslu § 7 ZNSIS.
 Klient souhlasí s tím, aby poskytovatel předával osobní údaje smluvním partnerům poskytovatele, a aby tito smluvní partneři poskytovatele jako správci zpracovávali osobní údaje pro výše uvedené účely, zejm. za účelem zpracovávání a zasílání nabídky produktů a služeb, a to také elektronickou formou.
 Výše uvedené souhlasy jsou poskytovány do doby, kdy klient zašle poskytovateli informaci o tom, že si nepřeje, aby mu byly obchodní informace poskytovatelem nadále zasílány, maximálně však na dobu 10 let ode dne ukončení jakéhokoliv smluvního vztahu mezi poskytovatelem a klientem.
 Zpracováním osobních údajů se pro účely tohoto ustanovení se rozumí jejich shromažďování, ukládání na nosiče informací, zpřístupňování, upravování, pozměňování, doplňování či opravování, vyhledávání, používání, uchovávání a likvidace, a to automatizovaně nebo jinými prostředky prostřednictvím informačního systému.
 P. Reklamace
 Klient je oprávněn uplatnit reklamaci služeb a to formou písemného vyrozumění poskytovatele o důvodech reklamace a o návrhu řešení, nebo vypracováním reklamačního protokolu ve spolupráci s poskytovatelem. Řešení reklamace se dále řídí příslušnými ustanoveními OZ.
 Q. Společná a závěrečná ustanovení
 Poskytovatel je oprávněn VOP kdykoliv jednostranně měnit, avšak pro každý právní vztah platí verze platná a účinná v době uzavření smlouvy.
 Klient uděluje v souladu s ZoNSIS poskytovateli a též smluvním partnerům poskytovatele souhlas, aby mu v budoucnu zasílali na jeho e-mail všechny formy sdělení určené k přímé či nepřímé podpoře služeb a jiných činností poskytovaných poskytovatelem a smluvními partnery poskytovatele (obchodní sdělení). Klient je kdykoliv oprávněn tento souhlas odvolat.
 Veškeré služby jsou zajišťovány poskytovatelem nebo smluvními partnery poskytovatele, kteří disponují potřebnými odbornými znalostmi a zkušenostmi k poskytování služeb uvedených v těchto VOP. Klienti mají možnost obrátit se na poskytovatele se svou stížností na poskytování služeb podle těchto VOP, a to písemně, formou emailu případně telefonicky. Stížnost bude mimosoudně řešena vedením poskytovatele, a to individuálně s každým klientem. Záznam o stížnosti a způsobu jejího řešení bude klientovi poskytnut v elektronické podobě bez zbytečného odkladu o jejím vyřízení. Klient – spotřebitel je oprávněn obrátit se se stížností na poskytovatele ohledně poskytování jeho služeb na orgán dohledu či dozoru.
 VOP nabývají účinnosti dne 15.1.2016.


text:
Pokyn D-247, uplatňování daně z přidané hodnoty u činností uskutečňovaných podle zvláštních právních předpisů - Nakladatelství Sagit, a.s.
 Pokyn D-247, uplatňování daně z přidané hodnoty u činností uskutečňovaných podle zvláštních právních předpisů
 Znění účinné od 30. 4. 2003 do 31. 12. 2016.Přehled účinností
 POKYN D-247
 čj. 181/100 874/2002
 Uplatňování daně z přidané hodnoty u činností uskutečňovaných podle zvláštních právních předpisů
 Ministerstvo financí v zájmu zajištění jednotného uplatňování zákona č. 588/1992 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů (dále jen ZDPH), vydává tento pokyn.
 Při uplatňování ZDPH u činností, které jsou uskutečňovány podle zvláštních právních předpisů, je rozhodný způsob vystupování osob, které tyto činnosti v daném řízení uskutečňují a způsob jejich určení nebo jmenování. V případě, že osoba vystupuje vlastním jménem, na vlastní odpovědnost, přičemž jsou splněny všechny znaky podnikání podle obchodního zákoníku, je činnost uskutečňovaná touto osobou podle zvláštních právních předpisů zdanitelným plněním, a to poskytnutím služby podle § 2 odst.l písm. b) ZDPH a úhrada za tuto činnost podléhá DPH.
 Při poskytování služeb se podle § 9 odst. 1. písm. e) ZDPH zdanitelné plnění považuje za uskutečněné dnem poskytnutí služby nebo zaplacením, a to tím dnem, který nastane dříve.
 Podle § 12 odst. 1 ZDPH je plátce povinen vyhotovit za každé zdanitelné plnění pro jiného plátce daňový doklad.
 Podle § 14 odst. 4 ZDPH v případě, že úhrada za zdanitelné plnění není považována za cenu podle zákona č. 526/1990 Sb., o cenách, ve znění pozdějších předpisů, je základem daně úhrada za zdanitelné plnění.
 Úhrada za poskytovanou službu, v případě činností uskutečňovaných podle zvláštních právních předpisů, zahrnuje odměnu, náhrady hotových výdajů a náhrady za promeškaný čas, v souvislosti s poskytovanou službou, podle příslušných vyhlášek.
 U takto stanoveného základu se uplatňuje příslušná sazba daně podle poskytované služby.
 V případě, že jsou nakoupené související služby s poskytovanou službou samostatně přefakturovány, postupuje se při uplatňování ZDPH podle § 14 odst. 13 tohoto zákona.
 Do základu daně se nezahrnují úhrady, které nejsou výnosem a v případě jednoduchého účetnictví se do základu daně nezahrnují úhrady, které jsou příjmem, neovlivňujícím daňový základ, podle zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Do základu daně se např. nezahrnují soudní a správní poplatky, placené kolky, peníze přijaté do úschovy u notáře, peníze složené klientem v bance na účet advokáta na úhradu částek základního jmění apod.
 1) Činnost advokátů podle zákona č. 85/1996 Sb., o advokacii, ve znění pozdějších předpisů
 Poskytování právních služeb advokáty je zdanitelným plněním, protože se jedná o činnost, která je uskutečňována v rámci podnikání. Při poskytování právních služeb je plátce povinen vystavit daňový doklad pro klienta, který je plátcem.
 Úhradou za zdanitelné plnění advokáta je odměna advokáta, včetně mimosmluvní odměny, náhrada hotových výdajů, vynaložených v souvislosti s poskytovanou právní službou a náhrada za promeškaný čas v souvislosti s poskytováním právní služby, podle vyhlášky Ministerstva spravedlnosti č. 177/1996 Sb., o odměnách advokátů, ve znění pozdějších předpisů.
 U právních služeb se za den poskytnutí služby považuje den poskytnutí posledního právního úkonu advokáta v dané věci. V případě, že byly dohodnuty


text:
průběžné platby, se za den poskytnutí služby považuje den zaplacení průběžné platby.
 Při poskytování právních služeb formou zastupování klienta ve všech jeho záležitostech na základě všeobecné plné moci, za které je hrazen paušál, je dnem uskutečnění zdanitelného plnění den zaplacení smluvené paušální částky.
 2) Činnost rozhodce podle zákona č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů
 Při posuzování činnosti rozhodce je rozhodující, zda je rozhodce jmenován Rozhodčím soudem při Hospodářské a Agrární komoře nebo určen stranami.
 Pokud je rozhodce jmenován Rozhodčím soudem, není jeho činnost zdanitelným plněním, protože rozhodce rozhoduje jménem Rozhodčího soudu a rozhodčí nález je nálezem Rozhodčího soudu a tím není naplněna definice podnikání. Pokud je Rozhodčím soudem jmenován rozhodčí senát, který v rozhodčím řízení vystupuje jménem Rozhodčího soudu, nejedná se také při jeho činnosti o zdanitelné plnění. Činnost členů předsednictva, kteří vykonávají úkony patřící do pravomoci Rozhodčího soudu a činnost předsedy a místopředsedů, kteří jednají jménem soudu, není také zdanitelným plněním.
 Jestliže je rozhodce určen stranami (bez ohledu na to, zda je, či není zapsán na listině rozhodců), potom jedná v rozhodčím řízení vlastním jménem a na vlastní odpovědnost a pokud jsou splněny všechny znaky podnikání,je činnost rozhodce zdanitelným plněním, a to poskytnutí služby při řešení majetkového sporu. Rozhodce, který` je plátcem, je povinen vystavit daňový doklad osobě, která ho určila, pokud je tato osoba plátcem.
 Pokud si strany nezvolí předsedu rozhodčího senátu a ten je jmenován předsedou Rozhodčího soudu, vykonává i předseda senátu tuto činnost vlastním jménem a na vlastní odpovědnost, protože senát byl určen stranami, a proto i činnost takto jmenovaného předsedy senátu je zdanitelným plněním.
 Úhradou za zdanitelné plnění rozhodce, který jedná vlastním jménem, je odměna rozhodce a případné náhrady výdajů vynaložené rozhodcem v souvislosti s poskytovanou službou při řešení majetkového sporu.
 Za den poskytnutí služby rozhodce se považuje den nabytí právní moci rozhodčího nálezu, případně usnesení.
 Upozorňujeme, že z hlediska zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, je příjem rozhodce z rozhodčí činnosti, který byl určen smluvními stranami, stejně jako příjem rozhodce z rozhodčí činnosti, který byl jmenován Rozhodčím soudem, předmětem daně z příjmů podle § 7.
 3) Činnost notáře podle zákona č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád), ve znění pozdějších předpisů
 Činnost notáře, je zdanitelným plněním, a to poskytování služby v rámci podnikání, protože notář v řízení vystupuje vlastním jménem, na vlastní odpovědnost a za odměnu. Notář, který je plátcem, je povinen vystavit daňový doklad klientovi, pokud je klient plátcem.
 Činnost notáře, kterého soud podle § 38 Občanského soudního řádu pověří, aby jako soudní komisař za odměnu provedl úkony v řízení o dědictví, je zdanitelným plněním, protože notář nejedná jménem soudu, ale svým vlastním jménem, na svou odpovědnost a za odměnu.
 Úhradou za zdanitelné plnění je odměna notáře, včetně zvýšení odměny a náhrada hotových výdajů v souvislosti s notářskou činností a náhrada za promeškaný čas, podle vyhlášky Ministerstva spravedlnosti č. 196/2001 Sb., o odměnách a náhradách notářů a správců dědictví, ve znění pozdějších předpisů.
 V případě vyřizování dědického řízení je


text:
služba považována za poskytnutou dnem nabytí právní moci usnesení, ve kterém je stanovena odměna notáři.
 4) Činnost soudního exekutora podle zákona č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád), ve znění pozdějších předpisů
 Podle zákona o soudních exekutorech vykonává exekuční činnost exekutor nezávisle, za úplatu a odpovídá za škodu tomu, komu jí v souvislosti s touto činností způsobil, jedná se o podnikání, a proto je exekuční činnost zdanitelným plněním, a to poskytováním služby. Služba je poskytována pro oprávněného (tj. osoba, která navrhla provedení exekuce), přestože náklady exekuce hradí exekutorovi povinný. Exekutor, který je plátcem, je povinen vystavit daňový doklad oprávněnému, pokud je oprávněný plátcem.
 Úhradou za zdanitelné plnění je odměna exekutora, včetně smluvní odměny a mimosmluvní za provedení exekuce, náhrada hotových výdajů, náhrada za ztrátu času při provádění exekuce, náhrada za doručení písemností, podle vyhlášky Ministerstva spravedlnosti č. 330/2001 Sb., o odměně a náhradách soudního exekutora, o odměně a náhradě hotových výdajů správců podniku a o podmínkách pojištění odpovědnosti za škody způsobené exekutorem.
 V případě exekuční činnosti je služba považována za poskytnutou dnem nabytí právní moci vystaveného příkazu k úhradě nákladů exekuce účastníkům řízení nebo dnem nabytí právní moci rozhodnutí o zastavení exekuce.
 5) Činnost správce konkurzní podstaty, zvláštního správce, předběžného správce, vyrovnávacího správce včetně zástupců podle zákona č. 328/1991 Sb., o konkurzu a vyrovnání, ve znění pozdějších předpisů
 Činnost správce konkurzní podstaty je zdanitelným plněním, protože správce konkurzní podstaty vykonává tuto činnost vlastním jménem, na vlastní odpovědnost a za odměnu, jedná se o činnost, která naplňuje znaky podnikání. Správce konkurzní podstaty, který` je plátcem, je povinen vystavit daňový doklad úpadci, pokud je úpadce plátcem.
 Úhradou za zdanitelné plnění je odměna a náhrada hotových výdajů, podle zákona o konkurzu.
 Za den poskytnutí služby správce konkurzní podstaty se považuje den nabytí právní moci usnesení o schválení konečné zprávy a vyúčtování odměny a výdajů, v ostatních případech den nabytí právní moci usnesení o zrušení konkurzu.
 6) Činnost znalců a tlumočníků podle zákona č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících
 Znalecká a tlumočnická činnost je zdanitelným plněním, protože tato činnost splňuje všechny znaky podnikání, znalec (tlumočník) jedná vlastním jménem, na vlastní odpovědnost a za odměnu. Znalec (tlumočník), který je plátcem, je povinen vystavit daňový doklad pro osobu, které poskytuje službu, pokud je tato osoba je plátcem.
 Úhradou za zdanitelné plnění je odměna, včetně zvýšení odměny a náhrada nákladů vynaložených v souvislosti se znaleckým (tlumočnickým) úkonem, podle vyhlášky Ministerstva spravedlnosti č. 37/1967 Sb., k provedení zákona o znalcích a tlumočnících, ve znění pozdějších předpisů.
 V případě činnosti znalce se za den poskytnutí služby považuje den podání posudku, v případě tlumočníka den provedení tlumočnického úkonu.
 7) Činnost likvidátora podle zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů
 Likvidátor jmenovaný statutárním orgánem společnosti nebo soudem podle § 71 obchodního zákoníku, nejedná vlastním jménem a na vlastní odpovědnost, protože je orgánem společnosti. Podle § 72 obchodního zákoníku činí likvidátor jménem společnosti, jen úkony směřující k likvidaci společnosti, a protože není naplněna definice podnikání při výkonu jeho působnosti, nejedná se o zdanitelné plnění


text:
a odměna likvidátora nepodléhá DPH.
 O zdanitelné plnění se při výkonu likvidátora nejedná ani v případě, že likvidátorem je právnická osoba, která je povinná podle § 71 odst. 2 obchodního zákoníku určit fyzickou osobu.
 Upozorňujeme, že z hlediska zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, je odměna likvidátora předmětem daně z příjmů podle § 7, ve výjimečných případech podléhá odměna likvidátora dani z příjmů ze závislé činnosti podle § 6 odst. 1 písm. a) tohoto zákona.
 (pozn. redakce: tento pokyn byl uveřejněn ve Finančním zpravodaji č. 3-4/2003)