text:
Arbesova 155/5, Ostrava -Přívoz , , ,5 182 Šafaříkova 158/13, Ostrava -Přívoz , ,6-3 23, O.Motyky 2989/2, Ostrava , , , O.Motyky 299/4, Ostrava 23 2, , , O.Motyky 2985/7, Ostrava , , , O.Motyky 2986/5, Ostrava , , , O.Motyky 2982/3, Ostrava , , , O.Motyky 2983/1, Ostrava , , , Mánesova 3/17, Ostrava , , , Mánesova 31/15, Ostrava 1 41, ,39-96, Mánesova 32/13, Ostrava , , , Mánesova 39/5, Ostrava , , , 2152 Křížkovského 713/66,Ostrava -Muglinov , , , Křížkovského 714/64,Ostrava- Muglinov 3 213, ,4-85, Křížkovského 715/62,Ostrava -Muglinov 4 844, , -5, Mitušova 17/57, Ostrava -Hrabůvka 76 18, , , Hornopolní, Ostrava 37 38, , , P.Křičky 271/6, Ostrava 79 32, , , J.Kotase 1178/19, Ostrava- Hrabůvka , ,39-42, Želazného 732/4, Ostrava -Muglinov 8 449, ,41-119, Želazného 733/6, Ostrava -Muglinov , ,8-2 34, Želazného 734/8, Ostrava- Muglinov 1 27, ,58-36,2 C e l k e m , , ,7 8
 10 1) Popis účetní jednotky PŘÍLOHA K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE r. 214 (v plném rozsahu) OBECNÉ ÚDAJE Obchodní jméno: Stavební bytové družstvo Hlubina Ostrava-Zábřeh Sídlo: Ostrava-Zábřeh, Rudná 7 IČ: Právní forma: družstvo Datum vzniku: 1. dubna 1964 Předmět činnosti: Předmětem činnosti je především organizování přípravy a provádění výstavby, zajišťování provozu bytových a nebytových objektů a zabezpečování služeb poskytovaných s užíváním bytů a nebytových prostor. zajišťuje údržbu, organizační a ekonomické činnosti při vedení realit a nemovitostí výroba, opravy a montáž měřidel Statutární orgán představenstvo (PŘ): Dešková Viktorie Vavrečka Radomír Ing. Apfelthaler Rudolf Ing. Stanovská Věra Sulek Pavel - předsedkyně představenstva - místopředseda představenstva - člen představenstva - člen představenstva - člen představenstva Kontrolní komise (KK): Bárta Lumír Mgr. - předseda kontrolní komise Ralevská Naděžda - místopředseda kontrolní komise Bak Ĺudovít - člen kontrolní komise Základní kapitál společnosti: 2,-- Kč 9
 11 Osoby, které se podílejí 2 a více procenty na základním kapitálu účetní jednotky: Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. Popis změn a dodatků provedených v uplynulém účetním období v obchodním rejstříku: V kontrolní komisi došlo ke změně funkcí členů kontrolní komise. Funkci místopředsedy kontrolní komise vykonává paní Naděžda Ralevská, pan Bak ječlenem kontrolní komise. Popis organizační struktury a její zásadní změny během uplynulého účetního období: Orgány družstva jsou: Shromáždění delegátů Představenstvo Předseda představenstva Kontrolní komise Členská schůze samosprávy Výbor samosprávy, popř. pověřený člen samosprávy 2) Název a sídlo obchodní společnosti či družstva, v nichž má účetní jednotka větší než 2%-tní podíl na základním kapitálu. Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. Informace o uzavřených ovládacích smlouvách nebo smlouvách o převodech zisku a povinnostech z nich vyplývajících Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. 1
 12 3) Průměrný počet zaměstnanců během účetního období a výše osobních nákladů družstva a správy družstva (údaje v celých Kč) Ukazatel Průměrný počet zaměstnanců: r. 212 r. 213 r. 214 Osobní náklady: r. 212 r. 213 r. 214 Odměny ostatních členů, statutárních a dozorčích orgánů: r. 212 r. 213 r. 214 Celkem správa Z toho: řídící prac SBD celkem ) Výše půjček, úvěrů, poskytnutých záruk a ostatních plnění, jak v peněžní, tak


text:
v naturální formě poskytnuté účetní jednotkou (údaje v celých Kč) Poskytnuto komu: Akcionáři Společníci Družstevníci (popř.poskytnuté záruky) Členové stat.orgánů Členové doz.orgánů Řídící pracovníci C e l k e m Celkem bylo poskytnuto Půjčky Úvěry Poskytnuté záruky Ostatní plnění C e l k e m U střediska 429 ul. Holasova 14, 16, 18 skončla v roce 214 smlouva o zřízení zástavního práva k úvěru ve výši 1 31 Kč. V roce 214 došlo u střediska 188 (G. Piky 1B) a 189 (G. Piky 1A) k refinancování úvěru. Z tohoto důvodu došlo k navýšení částky z v roce 213 na částku v roce
 13 INFORMACE O POUŽITÝCH ÚČETNÍCH METODÁCH, OBECNÝCH ÚČETNÍCH ZÁSADÁCH A ZPŮSOBECH OCEŇOVÁNÍ 1) Účetnictví účetní jednotky řídí se příslušnými ustanoveními zákona č. 563/91 Sb., o účetnictví ve znění pozdějších předpisů a vyhl. 5/22 Sb. účetní jednotka oceňuje majetek a závazky: a) ke dni uskutečnění účetního případu (způsoby podle 25 zákona č. 563/91 Sb. o účetnictví), b) ke konci rozvahového dne nebo k jinému dni, k němuž se účetní závěrka sestavuje (způsoby podle 27 zákona č. 563/91 Sb., o účetnictví). c) účetní závěrka byla zpracována v CZK. 2.1) Způsob ocenění majetku ve vlastnictví SBD Hlubina a) zásoby pořizovacími cenami - zásoby nakoupené. reprodukční pořizovací cenou pořízené bezplatně, nalezené (inventarizační přebytky), odpad, zbytkové produkty vrácené z výroby nebo jiné činnosti. Zásoby: Při inventarizaci (při uzavírání účetních knih) se zjišťuje užitná hodnota zásob, která se porovnává s oceněním zásob v účetnictví. Zjistí-li se skryté přírůstky hodnoty, nezaúčtují se. Zjistí-li se skryté úbytky hodnoty, vytvoří se opravná položka (úč. sk. 19). Při definitivním snížení hodnoty se účtuje na vrub účtu 549 manka a škody. Nevyfakturované dodávky se ocení podle uzavřené smlouvy, popř. odhadem (podle příslušných dokladů, které má účetní jednotka k dispozici). b) dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek pořizovací cenou: Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek nakoupený, Reprodukční pořizovací cenou : Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek nabytý darováním, Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek nově zjištěný a v účetnictví dosud nezachycený (např. inventarizační přebytek), Dlouhodobý nehmotný majetek vytvořený, pokud je reprodukční pořizovací cena nižší než vlastní náklady, 12
 14 Dlouhodobý hmotný majetek bezúplatně pořízený z finančního leasingu, Vklad dlouhodobého nehmotného nebo hmotného majetku s výjimkou případů, kdy vklad je oceněn podle společenské smlouvy nebo zakladatelské listiny jinak. 2.2) Způsob stanovení reprodukční pořizovací ceny Reprodukční pořizovací cena odpovídá kvalifikovanému ocenění příslušného majetku v daném čase. 2.3) Druhy vedlejších pořizovacích nákladů Do pořizovací ceny zásob se zahrnují: přeprava clo pojistné skonto aktivace přepravného v případě vlastní dopravy vlastní náklady na zpracování materiálu 2.4) Podstatné změny způsobu oceňování, postupů odpisování a postupů účtování proti předcházejícímu účetnímu období (viz 7 zákona č. 563/1991 Sb. o účetnictví) Důvody změny: Vyčíslení peněžní částky těchto změn ovlivňujících výši majetku, závazků a výsledku hospodaření: Tato skutečnost zatím nemá v účetní jednotce náplň. 2.5) Způsob stanovení opravných položek k majetku Opravné položky vytvářené na vrub nákladů, které se nezapočítávají do základu pro výpočet daně z příjmu: (údaje v tis. Kč). Název Účetní hodnota Výše opravné položky majetku Zásoby Pohledávky Celkový fin. majetek C e

type: other


text:
l k e m
 15 Způsob stanovení opravných položek: Zdroj informací pro stanovení výše opravných položek: Opravné položky vytvářené na vrub nákladů, které se započítávají do základu pro výpočet daně z příjmu (ve smyslu ustanovení zákona č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů (údaje v celých Kč). Druh pohledávky Účetní hodnota v Kč Tvorba oprav. položky v Kč Konkurz a vyrovnání Nepromlčené pohledávky: po měsíců až 2% měsíců 33% Zahájení řízení: 18 měsíců až do 5% 24 měsíců až do 66% 3 měsíců až do 8% 36 měsíců až do 1% C e l k e m ) Způsob sestavení odpisových plánů pro dlouhodobý majetek a použité odpisové metody při stanovení účetních odpisů Odpisová skupina Doba odpisování v letech Roční odpisování sazba v % , , ) Způsob uplatněný při přepočtu údajů v cizích měnách na českou měnu Pro přepočet majetku a závazků vyjádřených v cizí měně na českou měnu je používán tento kurs: Přepočet ke dni uskutečnění účetního případu 1) denní kurs (platný v den uskutečnění účetního případu) = použitý denní kursovní lístek ČNB. 14
 16 Den uskutečnění účetního případu pro účely výpočtu kursových rozdílů: den vystavení faktury (nebo obdobného dokladu) účetní jednotkou, uvedený na faktuře a den provedení úhrady podle výpisu z účtu z banky, den přijetí faktury (nebo obdobného dokladu) účetní jednotkou a den provedení úhrady podle výpisu z účtu z banky, den příjmu nebo vydání hotovosti podle pokladního dokladu, den provedení finanční operace (vklad nebo výběr z bankovního účtu, čerpání nebo splacení bankovního úvěru) podle výpisu z účtu z banky, den poskytnutí zálohy a den jejího vyúčtování, popř. vrácení, postoupení pohledávky a vklad pohledávky, převzetí dluhu u původního dlužníka, dílčí úhrady závazků a dílčí inkasa pohledávky, vzájemné započtení pohledávek, úhrada úvěrů nebo půjčky novým úvěrem nebo půjčkou, převod záloh na úhradu pohledávek a závazků, den vyhotovení účetního dokladu, popř. den uskutečnění účetního případu, není-li shodný se dnem vyhotovení účetního dokladu v ostatních případech. 2.8) Způsob stanovení reálné hodnoty u majetku a závazků, které se v souladu se zákonem oceňují reálnou hodnotou ( 27 zákona o účetnictví) V roce 214 tato problematika neměla v účetní jednotce náplň. 15
 17 DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE K ROZVAZE A VÝKAZU ZISKU A ZTRÁT 1) Významné položky pro hodnocení finanční, majetkové a důchodové pozice podniku a pro analýzu výkazů a tyto informace nevyplývají přímo ani nepřímo z rozvahy a výkazů zisků a ztrát SBD Hlubina nemá žádné splatné závazky na sociálním a zdravotním pojištění. 2) Významné události, ke kterým došlo mezi rozvahovým dnem a datem, ke kterému jsou rozvaha a výkaz zisků a ztrát schváleny k předání mimo účetní jednotku V daném období nedošlo k žádné významné události, ovlivňující rozvahové, popř. výsledkové účty. 3) Další významné informace 3.1) Dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek kromě pohledávek a) Samostatné movité věci a soubory movitých věcí (úč. 22, údaje v tis. Kč) Skupina majetku (úč. 22) Pořizovací cena K Oprávky K Zůstatková cena K Stroje, přístroje a zařízení (225) Dopravní prostředky (226) C e l k e m (úč. 22) Pozn: Účet


text:
225 = Přístroje a zařízení ostatní činnost (správa SBD) Účet 226 = Dopravní prostředky b) Dlouhodobý nehmotný majetek Tato problematika obsahuje softwarové vybavení družstva. c) Dlouhodobý hmotný majetek pořizovaný formou finančního pronájmu pronájmu Účetní jednotka od r. 29 neeviduje žádný majetek pořízený formou finančního 16
 18 3.1.1) Rozpis dlouhodobých bankovních úvěrů vč. úrokových sazeb(údaje v celých Kč) (bankovní úvěry čerpané za účelem revitalizace bytových domů) Úvěrující banka Zbývající část úvěru k zaplacení Úroková sazba v % p.a. ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,98 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,45 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,94 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu /797 HS ,4 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu /797 HS ,79 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu /797 HS ,29 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu / ,9 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,39 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu / ,9 ÚVĚR WUSTENROT č.úv. účtu / ,9 ÚVĚR RAIFFISEN č.úv. účtu / ,21 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,56 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,58 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,29 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,27 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,22 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,22 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,26 ÚVĚR RAIFFEISEN č.úv. účtu / ,99 ÚVĚR RAIFFEISEN č.úv. účtu / ,84 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu pohyblivá sazba ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,58 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,1 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,6 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,6 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,6 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,71 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,48 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu pohyblivá sazba ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu pohyblivá sazba ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,62 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,7 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,41 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,24 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,13 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,13 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,13 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,13 17
 19 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,59 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,5 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,6 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,71 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,89 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,62 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,62 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,11 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,9 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,9 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,82 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,2 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,2 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,19 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,53 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,2 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,5 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,29 ÚVĚR ČSOB č.úv. účtu ,57 ÚVĚR VOLKSBANK č.úv. účtu 68917/ ,98 Úvěr ČSOBč.úv.účtu ,65 18
 20 d) Přehled o přírůstcích a úbytcích dlouhodobého majetku (údaje v tis. Kč) Dlouhodobý nehmotný a hmotný, popř. drobný hmot. majetek: Majetek /účet/ Stav k Přírůstky Úbytky Stav k nákup aktiv. a ostat. prodej vyřaz. a ostat Celkem Celkem Celkem Pozn: Účet 11 = Zřizovací výdaje Účet 12 = Nehmotné výsledky výzkumu a vývoje Účet 13 = Sofftware Účet 14 = Ocenitelná práva Účet 15 = Goodwill Účet 19 = Jiný dlouhodobý nehmotný majetek Účet 21 = Stavby Účet 22 = Samostatné movité věci a soubory mov. věcí Účet 25 = Pěstitelské celky a trvalé porosty Účet 29 = Jiný dlouhodobý hmotný majetek Účet 31 = Pozemky (úbytek po převodu bytu


text:
do OV) Účet 32 = Umělecká díla a sbírky Účet 13 - byl zařazen upgrade Cache ve výši Kč. Účet 21 - přírůstek byl způsoben zařazením revitalizací domů do užívání. Úbytek na účtu 21 byl způsoben převodem jednotlivých bytových jednotek a garáží do vlastnictví členů družstva. Úbytek na účtu 22 ve výši Kč byl způsoben vyřazením odepsaného majetku z užívání. Účet 31 - úbytek na účtu 31 ve výši Kč souvisí s převody bytů a garáží do vlastnictví členů družstva. 19
 21 Majetek po účtových skupinách (údaje v celých Kč) Majetek pořizovací cena k v Kč oprávky k v Kč zůstatková hodnota k v Kč Celk Celk Celk Celk Pozn : Účet 11 = Zřizovací výdaje Účet 12 = Nehmotné výsledky výzkumu a vývoje Účet 13 = Software Účet 14 = Ocenitelná práva Účet 19 = Jiný dlouhodobý nehmotný majetek Účet 21 = Stavby Účet 22 = Samostatné movité věci a soubory mov. věcí Účet 25 = Pěstitelské celky a trvalé porosty Účet 29 = Jiný dlouhodobý hmotný majetek Účet 31 = Pozemky Účet 32 = Umělecká díla a sbírky Účet 41 = Pořízení dlouhodobého nehmotného majetku Účet 42 = Pořízení dlouhodobého hmotného majetku Dlouhodobý finanční majetek hypoteční zástavní listy u KB (údaje v celých Kč) Dlouhodobý fin. majetek (účet) stav k Přírůstky Úbytky stav k Celk. 6 2
 22 e) Souhrnná výše majetku neuvedená v rozvaze (např. předměty dlouhodobé spotřeby neúčtované v úč. tř. Dlouhodobý majetek (údaje v tis. Kč) Název majetku Nehmotný majetek Hmotný majetek C e l k e m f) Rozpis hmotného majetku, který je zatížen zástavním právem z titulu úvěru, popř. ručitelským závazkem Hospodářské středisko Adresa Poznámka 212 Pouze část, která je ve vlastnictví 1461 P. Křičky 17 SBD Hlubina vznik SVJ. 213 Pouze část, která je ve vlastnictví 453 Mitušova 57 SBD Hlubina vznik SVJ. Pouze část, která je ve vlastnictví 214 SBD Hlubina vznik SVJ. 187 Sládkova 27A 2152 Křížkovského Hornoplní-garáže 188 Gen. Píky 1B 189 Gen. Píky 1A g) Přehled o majetku, jehož tržní ocenění je výrazně vyšší než jeho ocenění v účetnictví Nepatří zde ocenění bytových jednotek, které by při ocenění tržní hodnotou značně převýšilo cenu stanovenou v účetnictví. h) Počet a nominální hodnota dlouhodobých majetkových cenných papírů a majetkových účastí v tuzemsku a v zahraničí Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. i) Majetkové účasti v ostatních obchodních společnostech Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. 21
 23 3.2) Pohledávky a) Souhrnná výše pohledávek po lhůtě splatnosti (údaje v celých Kč) Pohledávky po lhůtě splatnosti C e l k e m z toho: do 9 dnů po lhůtě splatnosti do 18 dnů po lhůtě splatnosti do 365 dnů po lhůtě splatnosti nad 1 rok po lhůtě splatnosti do Pohledávky se splatnosti delší než 5 let SBD Hlubina neeviduje. b) Pohledávky k podnikům ve skupině Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. c) Pohledávky kryté podle zástavního práva nebo jištěné jiným způsobem Název subjektu Forma zajištění Nemá v účetní jednotce náplň C e l k e m 22
 24 3.3) Vlastní


text:
kapitál (údaje v celých Kč) a) Popis změn vlastního kapitálu v průběhu účetního období 214 Vlastní kapitál (účet) Stav k Zvýšení Snížení Stav K (HV za rok 214) (HV rok 213) Celkem s HV(214) Popis změn vlastního kapitálu v průběhu účetního období Vlastní kapitál (účet) Stav k Zvýšení Snížení Stav k (HV za rok 212) (HV r. 213) Celkem s HV Pozn : Účet 411 = Základní kapitál Účet 412 = Emisní ážio Účet 413 = Ostatní kapitálové fondy Účet 414 = Oceňovací rozdíly z přecenění majetku a závazků Účet 421 = Zákonný rezervní fond Účet 422 = Zákonný nedělitelný fond Účet 423 = Statutární fondy Účet 427 = Ostatní fondy Účet 428 = Nerozdělený zisk minulých let Účet 429 = Neuhrazená ztráta minulých let Účet 431 = Výsledek hospodaření ve schvalovacím řízení
 25 Přehled o změnách vlastního kapitálu rok 212 /návaznost na bod 3.3./ (údaje v celých Kč) Vlastní kapitál (účet) Stav k Zvýšení Snížení Stav k (HV za rok 211) (HV r. 212) Celkem s HV Pozn : Účet 411 = Základní kapitál Účet 412 = Emisní ážio Účet 413 = Ostatní kapitálové fondy Účet 414 = Oceňovací rozdíly z přecenění majetku a závazků Účet 421 = Zákonný rezervní fond Účet 422 = Zákonný nedělitelný fond Účet 423 = Statutární fondy Účet 427 = Ostatní fondy Účet 428 = Nerozdělený zisk minulých let Účet 429 = Neuhrazená ztráta minulých let Účet 431 = Výsledek hospodaření ve schvalovacím říze b) Rozdělení zisku, popř. způsob úhrady ztráty předcházejícího účetního období, na základě schválení shromáždění delegátů SBD Hlubina ze dne Zisk z hospodaření bytových hospodářských středisek ve výši ,41 byl převeden přes účet 364 na účet 475 na příslušná hospodářská střediska domů (na fond oprav). Zisk z hospodaření garáží ve výši 827,41 Kč byl převeden přes účet 364 na účet 475 příslušných středisek garáží (na fond oprav). Zisk z hospodaření nebytových prostor ve výši Kč byl převeden přes účet 364 na účet 475 příslušných hospodářských středisek (na fond oprav). Zisk z ostatní činnosti ve výši 432,6 Kč byl převeden na účet nedělitelný fond. Ztráta u středisek bytového hospodářství ve výši ,96 Kč byla uhrazena přes účet 364 z účtu 475 příslušných středisek bytového hospodářství. 24
 26 c) Družstva Členské vklady (údaje v celých Kč): Členské vklady celkem V obchodním rejsříku Zapsané Nezapsané Počet členů ke dni účetní závěrky: r k r k r k ) Závazky a) Souhrnná výše závazků po lhůtě splatnosti (údaje v tis. Kč) Závazky po lhůtě splatnosti C e l k e m z toho: do 9 dnů po lhůtě splatnosti do 18 dnů po lhůtě splatnosti do 365 dnů po lhůtě splatnosti nad 1 rok po lhůtě splatnosti Závazky nezachycené v rozvaze účetní jednotka nemá, stejně jako závazky s lhůtou splatnosti delší než 5 let. b) Závazky nevyúčtované v účetnictví a neuvedené v rozvaze 3.5) Jednotlivé zákonné a ostatní (účetní) rezervy (údaje v celých Kč) Zákonné celkem: r. 212 r. 213 r. 214 Stav k 1.1. Tvorba Čerpání Stav k z toho: oprava DHM r 212


text:
r. 213 r. 214 sanace r. 212 r. 213 r
 27 důlní škody r. 212 r. 213 r. 214 Ostatní celkem: r. 212 r. 213 r. 214 z toho: rizika, ztráty r. 212 r. 213 r. 214 záruční opravy r. 212 r. 213 r. 214 daň z příjmu r. 212 r. 213 r. 214 daň na důchody r. 212 r. 213 r. 214 na restrukturalizaci r. 212 r. 213 r ) Výnosy z běžné činnosti (údaje v tis. Kč) Druh činnosti Tuzemsko Zahraničí = tržby z prodeje služeb 624= aktivace dlouhodobého majetku 641= tržby z prodeje DHIM a DHNIM 642= tržby z prodeje materiálu = smluvní pokuty a úroky z prodl = výnosy z odepsaných pohledáv. Není náplň 648= ostatní provozní výnosy 661= tržby z prod. cen.pap. a vkladů 662= úroky 665= výnosy z fin.majetku 666= výnosy z krátkodobého fin.maj. 668= ostatní finanční výnosy 688= ostatní mimořádné výnosy C e l k e m
 28 3.7) Celkové výdaje vynaložené za účetní období na výzkum a vývoj Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň ) Počet a jmenovitá hodnota vydaných akcií Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. 3.8) Údaje o přeměnách společnosti a) Struktura vlastního kapitálu po přeměně společnosti a její vznik Tato skutečnost nemá v účetní jednotce náplň. V Ostravě dne Ing. Petr K u č a ředitel správy SBD Hlubina 27
 29 Přehled tvorby a čerpání rezervy na opravy u jednotlivých hospodářských středisek-údaje v Kč Středisko Název střediska Poč.jedn. Počáteční stav Tvorba Čerpání(+:-] Konečný stav 16 Přemyslovců 126/42, Ostrava-Mariánské.Hory , , -5 35, ,53 17 Sládkova 349/22-346/16, Moavská.Ostrava , , , ,35 19 U Parku 368/1A, Moravská Ostrava , , , , Václavská 1143/1, Ostrava-Mariánské Hory , , , , Vršovců 1144/19, Ostrava-Mariánské Hory , , -58 9, , Vršovců 1146/4, Ostrava-Mariánské Hory , , , ,1 13 Zelená 2774/ /51, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 2695/19, Moravská Ostrava , , 18 11, , P.Křičky 2696/21, Moravská Ostrava , , , ,4 143 P.Křičky 2697/23, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 2699/3, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 27/1, Moravská Ostrava , , , , Nádražní 2775/145, Moravská Ostrava , , , , Slavíčkova 2493/1-2491/14, Moravská Ostrava , , , , Gregorova 2583/ /16, Moravská Ostrava , , , , Ženíškova 2564/5-2562/9, Moravská Ostrava , , , ,1 185 Zelená 2671/45, Moravská Ostrava , , -5 94, , Sládkova 2988/27A, Moravská.Ostrava , , , , Gen.Píky 336/1B, Moravská Ostrava , , , , Gen.Píky 338/1A, Moravská Ostrava , , , ,9 193 Maroldova 2996/12, Moravská Ostrava , , , ,6 198 Engelmüllerova 333/1, Moravská Ostrava , , , , Engelmüllerova 334/12-335/14, Moravská Ostrava , , , ,13 2 Vdovská 641/18, Ostrava-Muglinov , , , ,34 21 Vdovská 643/2, Ostrava-Muglinov , , 3 697, ,19 22 Švédská 646/25, Ostrava-Muglinov , , , ,92 23 Švédská 652/27, Ostrava-Muglinov , , , ,2 24 Švédská 664/29, Ostrava-Muglinov , , , ,91 25 Švédská 666/31, Ostrava-Muglinov , , , ,71 26 Švédská 668/33, Ostrava-Muglinov , , , ,11


text:
28 Vdovská 679/24, Ostrava-Muglinov , , , , Vdovská 692/34, Ostrava-Muglinov , , , , Vdovská 71/32, Ostrava-Muglinov , , , , Bohumínská 436/4-438/44, Slezská Ostrava , , , ,2 255 Bohumínská 449/58, Slezská Ostrava , , , , Bohumínská 447/64, Slezská Ostrava , , , , Bohumínská 442/51-441/49, Sl.Ostrava , , -1 97, , Bohumínská 444/55-443/53, Slezská Ostrava , , , ,84 26 Bohumínská /57, Slezská Ostrava , , , ,86 32 Mitušova 1422/ /77, Ostrava-Hrabůvka , , -3 98, ,54 31 Horní 1482/ /82, Ostrava , , , , Výškovická 267/66, Ostrava-Zábřeh , , , , Fr. Hajdy 1233/16-123/1, Ostrava , , , , Fr.Hajdy 1238/ /18, Ostrava , , , , Fr.Hajdy 1241/ /28, Ostrava , , , , Volgogradská 2535/73, Ostrava-Zábřeh , , , , Volgogradská 2536/59, Ostrava-Zábřeh , , -4 84, , Dr.Martínka 1376/2-1379/26, Ostrava , , , , Dr.Martínka 138/ /3, Ostrava , , , , Dr.Martínka 1382/ /38, Ostrava , , , , Plzeňská 1125/1, Ostrava-Hrabůvka ,9 216, , ,89 28
 30 425 Dvouletky 1136/49, Ostrava-Hrabůvka , , , , Holasova 1133/ /18, Ostrava , , , ,6 581 Výhledy 328/2, Ostrava-Hošťálkovice , , , ,45 84 Josefa Kotase 1184/7-1187/1, Ostrava-Hrabůvka , , , , Zelená 55/2774, Moravská Ostrava ,56 1 2, , ,36 11 Šalamounská 314/2, Moravská Ostrava , , , ,4 12 Šalamounská 315/4, Moravská Ostrava , , , , Dr.Malého 317/32, Moravská Ostrava , , , , Na Jízdárně 318/24, Moravská Ostrava , , , , Na Jízdárně 319/22, Moravská Ostrava , , , , Na Jízdárně 32/2, Moravská Ostrava , , , ,1 131 Zelená 326/43, Moravská Ostrava , , -588, , Zelená 327/41, Moravská Ostrava , , , ,9 133 Zelená 328/39, Moravská Ostrava , , -3 84, , Karolínská 321/1, Moravská Ostrava , , , , Karolínská 322/3, Moravská Ostrava , , , , Na Jízdárně 323/16, Moravská Ostrava , , , , Sládkova 353/26, Moravská Ostrava , , , , Sládkova 352/24, Moravská Ostrava , , 26 39, , P.Křičky 271/17, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 272/15, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 273/13, Moravská Ostrava , , , , P.Křičky 274/11, Moravská Ostrava , , , , P. Křičky 275/9, Moravská Ostrava , , , , P. Křičky 276/7, Moravská Ostrava , , , , Nádražní 268/54, Moravská Ostrava , , , , Nádražní 2681/56, Moravská Ostrava , , , , Ženíškova 2481/6, Mor.Ostrava , , , , Ženíškova 2482/8, Moravská Ostrava , , , , Ženíškova 2483/1, Moravská Ostrava , , , , Bachmačská 262/31, Moravská Ostrava , , 1 261, , Jindřichova 263/1, Moravská Ostrava , , , , Jindřichova 264/12, Moravská.Ostrava , , , , Nedbalova 2668/23, Moravská Ostrava , , , , Nedbalova 2667/25, Moravská Ostrava , , , , Vítězná 266/4-6/266, Moravská Ostrava , , , , Vítězná 267/8, Moravská Ostrava , , , , Zborovská 2978/8, Moravská Ostrava , , , , Zborovská 2979/8A, Moravská Ostrava , , , , Arbesova 154/7, Ostrava-Přívoz , , -6


text:
19, , Arbesova 155/5, Ostrava-Přívoz , , , , Arbesova 156/3, Ostrava-Přívoz , , , , Arbesova 157/1, Ostrava-Přívoz , , , , Šafaříkova 158/13, Ostrava-Přívoz , , , , Gajdošova 2479/4, Moravská Ostrava , , , ,3 191 O.Motyky 2989/2, Moravská Ostrava , , , , O.Motyky 299/4, Moravská Ostrava , , , , O.Motyky 2985/7, Moravská.Ostrava , , , , O.Motyky 2986/5, Moravská Ostrava , , , , O.Motyky 2982/3, Moravská Ostrava , , , , O.Motyky 2983/1, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 2997/23, Moravská Ostrava , , -2 21, , Mánesova 2998/21, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 2999/19, Moravská Ostrava , , , ,48 29
 31 1952 Mánesova 3/17, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 31/15, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 32/13, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 36/11, Moravská Ostrava , , 8 343, , Mánesova 37/9, Moravská Ostrava , , -2 98, , Mánesova 38/7, Moravská Ostrava , , , , Mánesova 39/5, Moravská Ostrava , , , , Na Kamenci 1361/2, Slezská Ostrava , , , , Na Kamenci 1362/3, Slezská Ostrava , , , , Vdovská 696/36, Ostrava-Muglinov , , , , Křížkovského 712/68, Ostrava-Muglinov , , , , Křížkovského 713/66, Ostrava-Muglinov , , , , Křížkovského 714/64, Ostrava-Muglinov , , , , Křížkovského 715/62, Ostrava-Muglinov , , , , Švédská 737/4, Ostrava-Muglinov , , , , Švédská 736/42, Ostrava-Muglinov , , , , Horní 1431/66, Ostrava-Hrabůvka , , , , Fr.Hajdy 1229/8-1228/6, Ostrava-Hrabůvka , , , , Fr.Hajdy 1227/4-1226/2, Ostrava-Hrabůvka , , , , Mitušova 168/61, Ostrava-Hrabůvka , , , , Mitušova 169/59, Ostrava-Hrabůvka , , , , Mitušova 17/57, Ostrava-Hrabůvka , , , , Holasova 1127/2-1127/2, Ostrava-Hrabůvka ,35 144, , , Holasova 1128/4-1128/4, Ostrava-Hrabůvka , , , , Balbínova 572/17, Ostrava-Petřkovice , , , , Balbínova 573/19, Ostrava-Petřkovice , , 223, , Hornopolní, Moravská Ostrava , , , , Hornopolní, Moravská Ostrava , , , ,7 723 P.Křičky 271/6, Mor.Ostrava , , , , P. Křičky 2711/8, Moravská Ostrava , , , , Josefa Kotase 1178/19, Ostrava , , , , Josefa Kotase 1179/17, Ostrava-Hrabůvka , , , , Josefa Kotase 118/15, Ostrava-Hrabůvka , , , , Želazného 732/4, Ostrava-Muglinov , , , , Želazného 733/6, Ostrava-Muglinov , , , , Želazného 734/8, Ostrava-Muglinov , , , ,39 Celkem za výběr adres , , , ,1 3
 Stavební bytové družstvo Hlubina Ostrava-Zábřeh V ý r o č n í z p r á v a Stavebního bytového družstva Hlubina Ostrava-Zábřeh za rok 213 Obsah 1. Identifikační údaje dle výpisu z obchodního rejstříku...


text:
⭐POJIŠTĚNÍ ZÁRUKY PRO PŘÍPAD ÚPADKU CESTOVNÍ KANCELÁŘE
 Download "POJIŠTĚNÍ ZÁRUKY PRO PŘÍPAD ÚPADKU CESTOVNÍ KANCELÁŘE"
 1 Masarykova univerzita Ekonomicko-správní fakulta Studijní obor: Peněžnictví POJIŠTĚNÍ ZÁRUKY PRO PŘÍPAD ÚPADKU CESTOVNÍ KANCELÁŘE Insurance of Travel Agency s Bankruptcy Bakalářská práce Vedoucí bakalářské práce: Ing. Svatopluk Nečas Autor: Tomáš Hložánek Brno, květen 20072 Jméno a příjmení autora: Tomáš Hložánek Název diplomové práce: Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře Název práce v angličtině: Insurance of Travel Agency s Bankruptcy Katedra: financí Vedoucí diplomové práce: Ing. Svatopluk Nečas Rok obhajoby: 2007 Anotace Předmětem bakalářské práce Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře je rozbor tohoto nepříliš známého pojistného instrumentu. První část se věnuje vysvětlení, proč musejí být cestovní kanceláře vůbec pojištěny, sleduje vývoj příslušné legislativy a zaměřuje se na změny, které v roce 2006 přinesla novela zákona č. 159/1999 Sb., o některých podmínkách podnikání v oblasti cestovního ruchu. Druhá část se zabývá praktickými aspekty tohoto typu pojištění konkrétně se zaměřuje na subjekty, které toto pojištění nabízejí, věnuje se poolu pojišťoven, který byl krátce po vzniku instrumentu vytvořen, a v neposlední řadě zkoumá, jak se určuje pojistné a jaký je postup řešení konkrétní pojistné události. Annotation The subject of this bachelor thesis Insurance of Travel Agency s Bankruptcy is to analyse this not well known insurance instrument. The first part deals with explanation of why the travel agencies must be insured, it follows the relevant legislation development and it focuses on changes raised by amendement of act No. 159/1999 adopted in 2006 which concern certain business conditions in the field of tourist trade. The second part is engaged in practical aspects of this kind of insurance - in the concrete it focuses on the subjects offering this type of insurance, on the insurance company association evolved after creation of this instrument. Then it examines how the insurance rate is assessed and what the process of solving a concrete insured accident is like. Klíčová slova Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře, cestovní kancelář, pool pojišťoven Keywords Insurance of Travel Agency s Bankruptcy, travel agency, insurance pool3 4 5 Prohlášení Prohlašuji, že jsem bakalářskou práci Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře vypracoval samostatně pod vedením Ing. Svatopluka Nečase a uvedl v seznamu literatury všechny použité literární a odborné zdroje. V Brně dne 15. května 2007 vlastnoruční podpis autora6 Poděkování Na tomto místě bych rád poděkoval Ing. Svatopluku Nečasovi za cenné připomínky a odborné rady, kterými přispěl k vypracování této bakalářské práce. Současně s tím bych rád vyjádřil maximální vděčnost za trpělivost s mým leckdy nestandardním způsobem práce.7 Obsah Obsah... 7 Úvod Vývoj legislativního rámce podnikání cestovních kanceláří a pojištění jejich záruky pro případ úpadku První legislativní úprava pojištění záruky Vývoj legislativního rámce pojištění záruky Hledání optimálního legislativního tvaru Aktuální legislativní úprava podnikání cestovních kanceláří a pojištění jejich záruky Nová definice pojmu zájezd Rozšířená definice pojmu cestovní kancelář Rozšířený výčet povinností cestovních agentur Prodej zájezdů prostřednictvím komunikace na dálku Upřesnění úpravy pojistné smlouvy Odstranění klamání spotřebitele Předložení dokladu o pojištění před uzavřením cestovní smlouvy Shrnutí vývoje


text: legislativního rámce pojištění záruky Cestovní kanceláře a pojišťovny ve vztahu k pojištění záruky cestovních kanceláří pro případ úpadku Pojišťovny ve vztahu k pojištění záruky Subjekty nabízející pojištění Sdružení pojišťoven nabízející tento typ pojištění Pojištění záruky z obchodního hlediska pojišťoven Cestovní kanceláře ve vztahu k pojištění záruky Proces uzavření pojištění Teorie výpočtu pojistného Ukázka výpočtu pojistného Ukázka fungování pojištění Pojištění jako nástroj konkurenčního boje cestovních kanceláří Závěr Seznam literatury Monografie a odborné publikace Odborné články z časopisů8 Elektronické zdroje Články z médií Seznam příloh9 Úvod Cestovní ruch je bezpochyby zajímavým odvětvím lidské činnosti, a to jak z pohledu profesionálů, kteří se podnikáním v tomto odvětví živí, tak z hlediska jejich klientů. Patří také k významné součásti národních ekonomik velkého počtu států. Z uvedených údajů je zjevné, že se nejedná o zanedbatelné odvětví. Významným hráčem na tomto poli jsou cestovní kanceláře. Jejich činnost lze popsat jako tvorbu zájezdů, tedy kombinování služeb jako je ubytování, stravování či doprava. Služby cestovních kanceláří jsou však specifické. Především za ně klienti platí předem vlastní obsah služby čerpají až po složení kompletní kupní ceny. Navíc, v případě výjezdového cestovního ruchu, se plnění služby odehrává v zahraničí. Z uvedených důvodů se klienti mohou dostat do velmi nepříjemné situace v případě, že cestovní kancelář v průběhu zájezdu či dokonce již před jeho zahájením vyhlásí krach (úpadek). Pojištěním záruky pro takový případ se zabývá tato práce. Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře je oblastí téměř neprobádanou, o čemž svědčí absence jakékoli literatury, kde výjimku tvoří pouze několik článků v časopisech. Daná problematika je proto zajímavým polem. Tato práce se pokusí nastínit jeho základní obrysy. Předmětem této práce je deskripce pojištění záruky cestovních kanceláří pro případ úpadku a vývoje jeho legislativního ukotvení, dále pak zkoumání praktického využívání a významu tohoto pojistného instrumentu ze strany pojišťoven i ze strany cestovních kanceláří. Cílem práce je tedy definovat pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře, nastínit jeho roli v rámci cestovního ruchu, respektive konkurenčního boje cestovních kanceláří v České republice. Dalším cílem je posoudit význam tohoto pojištění pro pojišťovny i cestovní kanceláře a v neposlední řadě ukázat, jakým způsobem se určuje pojistné a výše jistiny a jak se v praxi řeší případná pojistná událost. Práce by měla být zároveň zamyšlením nad tím, že pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře je významným prvkem ovlivňujícím tržní segment cestovních kanceláří. Může být tedy bodem, v němž se cestovní kanceláře snaží šetřit a snižovat tak svoje náklady. 910 Metodou teoretické části práce bude deskripce pojistného instrumentu, jeho legislativního zakotvení v právním řádu České republiky a vývoje příslušné legislativy s důrazem na novelizaci provedenou v roce Metodou praktické části bude analýza významu tohoto typu pojištění pro pojišťovny i pro cestovní kanceláře a deskripce řešení pojistné události. První část práce práce popíše institut pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře a bude se věnovat vývoji jeho legislativního ukotvení, přičemž důraz bude kladen na jeho novelizovanou podobu. Druhá část se věnuje analýze významu tohoto pojištění v podnikání pojišťoven a cestovních kanceláří a ukazuje, jak se počítá pojistné a jak


text: se řeší konkrétní pojistná událost. Pro lepší přehlednost je text členěn do odstavců, jsou v něm tučně zvýrazněné klíčové pojmy a kurzívou jsou označeny úvahy autora. 1011 1 Vývoj legislativního rámce podnikání cestovních kanceláří a pojištění jejich záruky pro případ úpadku Cestovní ruch je významným odvětvím národní ekonomiky. Doložit to můžeme několika daty. Například v kontextu České republiky se cestovní ruch v roce 2005 podílel na tvorbě hrubé přidané hodnoty 1 tuzemské ekonomiky 2,8 %, na HDP pak 3,1 %. V roce 2005 do České republiky přicestovalo více než 23 milionů zahraničních návštěvníků, příjmy z cestovního ruchu přesáhly hodnotu 121 miliard Kč. Rezidenti v roce 2005 uskutečnili v České republice téměř 105 milionů cest mimo své obvyklé prostředí, výše spotřeby domácího cestovního ruchu dosáhla ve stejném roce hodnoty 95 mld. Kč. Do zahraničí vykonali obyvatelé země celkem 10,8 milionu cest, přičemž spotřeba výjezdového cestovního ruchu v roce 2005 dosáhla hodnoty téměř 65 miliard Kč. 2 Pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře 3 v kontextu České republiky prošlo poměrně dlouhým a složitým vývojem. První náznaky jeho potřeby můžeme datovat v podstatě do počátku devadesátých let dvacátého století, tedy období obnovy tržního hospodářství v České republice. Nicméně trvalo několik let, než byla tato potřeba dostatečně artikulována a agregována na politické úrovni. Podívejme se tedy, proč tento pojistný instrument vůbec existuje a jaký byl vývoj jeho legislativního ukotvení. 1 Hrubá přidaná hodnota (B.1g) představuje nově vytvořenou hodnotu, kterou získávají institucionální jednotky z požívání svých výrobních kapacit. Je stanovena jako rozdíl mezi celkovou produkcí, oceněnou v základních cenách a mezispotřebou, oceněnou v kupních cenách. Počítá se za odvětví nebo za institucionální sektory / sub-sektory. Více viz webové stránky Českého statistického úřadu. [online]. Dostupné na WWW: Údaje zveřejnil Český statistický úřad na svých webových stránkách (http://www.czso.cz/csu/redakce.nsf/i/jaky_je_podil_cestovniho_ruchu_na_ekonomice_cr , ) 3 Kompletní oficiální označení pojištění (pojištění záruky cestovní kanceláře pro případ úpadku) je pro účely této práce zbytečně dlouhé, v dalším textu jej proto budeme uvádět pouze jako pojištění záruky. 1112 1.1 První legislativní úprava pojištění záruky Povinnost pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře vyplývá ze zákona. Základní vodítka pro vznik nové cestovní kanceláře dává živnostenský zákon 4. Ten stanoví, že: provozování cestovní kanceláře je koncesovanou živností 5 koncesi uděluje Ministerstvo pro místní rozvoj podrobné náležitosti pro udělení koncese definuje zákon č. 159/1999 Sb., o některých podmínkách podnikání v oblasti cestovního ruchu a o změně zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, ve znění pozdějších předpisů Pro účely této práce je klíčový právě zákon č. 159/1999 Sb., který povinnost pojištění stanovuje. Důležité je mít na zřeteli také zákon č. 214/2006 Sb., který novelizuje zákon č. 159/1999 Sb., o některých podmínkách podnikání v oblasti cestovního ruchu. Právě tento zákon vnesl do celé problematiky nové prvky, které z celé záležitosti činí výsostně aktuální téma. Povinnost pojištění záruky cestovních kanceláří tedy implikuje zákon, nicméně existuje pro tuto skutečnost samozřejmě i logické odůvodnění, jinak by zákonodárci neměli potřebu tuto povinnost legislativně zakotvit. Po roce 1989, kdy Československo přešlo


text: od centrálně plánované ekonomiky k tržnímu hospodářství, se tuzemským obyvatelům otevřela unikátní možnost vycestovat zcela svobodně, bez omezení a bez nutnosti odůvodnění do zahraničí. Unikátní proto, že předtím tyto možnosti nebyly a pokud ano, tak jen značně limitované a kontrolované státními úřady. Zájem o outgoingový cestovní ruch 6 byl tedy značný. 4 Živnostenský zákon, přesněji řečeno zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání 5 Živnostem koncesovaným se věnuje Hlava II zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, jejich výčet najdeme v příloze č. 3 zákona. 6 Sféru cestovního ruchu dělíme v základní linii na outgoingový (čeští turisté cestují do zahraničí), incomingový (zahraničtí turisté cestují do České republiky) a tuzemský (Češi cestují po své vlasti). 1213 V souvislosti s paušální liberalizací na počátku devadesátých let upravil živnostenský zákon podnikání v oblasti cestovního ruchu pouze velmi vágně. Provozování cestovní kanceláře bylo volnou živností, tedy živností, kterou bylo možné získat po splnění obecných předpokladů, jako je bezúhonnost, ohlášení živnosti na živnostenském úřadě spolu se zaplacením správního poplatku a další. 7 Vznikla tedy celá řada cestovních kanceláří, konkrétně se jednalo o subjekty v řádu stovek až tisíců. Cestovní kancelář si mohl založit v podstatě každý. Postupem času se však ukázalo, že se jedná o druh podnikání s mimořádnou citlivostí ve hře byla kromě zájmů klientů také image České republiky v zahraničí. Několik cestovních kanceláří, podobně jako firmy v jakémkoli jiném odvětví, vyhlásilo bankrot, tedy zkrachovalo. Na tom by nebylo nic špatného, vždyť neustálé vznikání a zanikání podnikatelských subjektů je jedním z pilířů tržního hospodářství. Problém spočíval v tom, že cestovní kanceláře leckdy vyhlásily úpadek 8 ve chvíli, kdy měly svoje klienty právě někde v zahraničí, popřípadě ještě předtím, než klienti na dovolenou vůbec vyrazili. Oba případy jsou samozřejmě velice nepříjemné. Pokud klienti zůstali v České republice, byť měli zájezd řádně nasmlouván a zaplacen, bylo potřeba nějak řešit jejich logické nároky na vrácení peněz. Jejich vymáhání ze zkrachovalého subjektu však bylo poměrně náročné, leckdy zcela nemožné. V případě, že klienti zůstali v zahraničí bez zbytku smluvených služeb (nejčastějším problémem byla absence dopravy zpět, tzv. repatriace), byla zde opět otázka, kdo řešení situace zaplatí, navíc tyto události poškozovaly Českou republiku v zahraničí. Neposledním podnětem k provedení sofistikovanější úpravy podnikání v oboru cestovní kanceláře se stal tlak ze strany Evropské unie, kam Česká republika od roku 1989 směřovala. EU žádala synchronizaci tuzemského práva se svým aquis communitaire. 9 7 Živnostenský zákon, přesněji řečeno zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, rozlišuje živnosti ohlašovací, které dále dělí na řemeslné, volné a vázané, a živnosti koncesované. Obecně řečeno jsou živnostmi koncesovanými sofistikovanější činnosti, nad nimiž potřebuje mít stát důkladnější kontrolu. 8 Neboli krach, bankrot termínů lze použít více, ovšem vždy máme na mysli stejný význam, tedy ukončení podnikatelské činnosti daného subjektu. 9 Aquis communitaire termín používaný pro souhrnné označení práva Evropského společenství, později Evropské unie. 1314 1.2 Vývoj legislativního rámce pojištění záruky Na předloze zákona o některých podmínkách podnikání v oblasti cestovního ruchu a o změně občanského zákoníku a živnostenského zákona se začalo pracovat již v roce Jeho příprava


text: byla poznamenána širokou diskusí s odbornou veřejností, byly zvažovány různé přístupy a alternativy, a to zejména právě v oblasti jištění zákazníků cestovních kanceláří. Nepříznivá situace v oblasti cestovního ruchu způsobená krachem 20 cestovních kanceláří 10 vyvolala v roce 1997 nebývalý tlak na zavedení regulace podnikání v této oblasti co nejdříve. Jako nezbytné se ukázalo zpracovat zákon, který by přesně vymezoval a zpřísňoval podmínky pro udělení koncesní listiny na provozování cestovní kanceláře. V prosinci 1998 vláda návrh zákona schválila a postoupila k projednání Parlamentu České republiky. Poslanecká sněmovna přijala návrh zákona dne 2. června 1999 a Senát pak dne 30. června Zákon není zákonem o cestovním ruchu, jak bývá někdy nazýván, protože neupravuje (a ani nemůže upravovat) problematiku cestovního ruchu v celé šíři, ale pouze jeho určitou část. Zákonná úprava je zaměřena především na ochranu spotřebitele - zákazníka cestovních kanceláří v souvislosti s prodejem a realizací zájezdu. Jedná se o velmi důležitou oblast, neboť v tomto případě jde o specifický druh podnikání s výrazným dopadem jak na zákazníka, tak na prestiž České republiky v zahraničí. Že jde o specifický druh podnikání, vyplývá i ze směrnice Evropské unie č. 90/314/EHS 11 z roku 1990 o souborných službách pro cestování, pobyty a zájezdy (dále jen směrnice ). Zvláštní povaha tohoto podnikání spočívá především v tom, že je spojeno s vydáváním značných peněžních částek ze strany zákazníků předem a zájezd se poskytuje převážně s delším časovým odstupem v zahraničí. Podle směrnice musí proto podnikatel předložit dostatečné důkazy o záruce pro navrácení přeplatků a pro repatriaci zákazníka v případě své platební neschopnosti. 10 Pramen: [8]. 11 Zastoupení Evropské komise v České republice [online]. Dostupný na WWW:15 Základním cílem zákona je tedy ochrana zákazníků cestovních kanceláří v případě jejich ekonomického úpadku v souladu s požadavky výše uvedené směrnice, které jsou tímto zákonem zapracovány do českého právního řádu. Zároveň však zákon reaguje na oprávněné zájmy podnikatelských subjektů v cestovním ruchu v současných ekonomických podmínkách České republiky, umožňující další pozitivní rozvoj tohoto trhu a harmonizující právní úpravu této oblasti podnikání s legislativou platnou v Evropské unii, jejímž je Česká republika členem od Z toho důvodu je obsah zákona omezen jen na úpravu těch skutečností, které s výše uvedenými cíly souvisejí. Jde především o vymezení základních pojmů (zájezd, zákazník), dvou nových živností (provozování cestovní kanceláře a provozování cestovní agentury), práv a povinností souvisejících s poskytováním zájezdu, rozsahu povinného smluvního pojištění záruky cestovních kanceláří, nového smluvního typu (cestovní smlouvy) a některých dalších skutečností. Vzhledem k tomu, že některé z oblastí souvisejících s cíly zákona jsou jako celek upraveny zvláštními právními předpisy, jsou součástí zákona i dvě novely - novela občanského zákoníku (cestovní smlouva) a novela živnostenského zákona (druhy živností). Zákonem stanovené podmínky podnikání by měly především přispět ke zkvalitnění činnosti dotčených podnikatelských subjektů. Základní princip zákonné úpravy spočívá v tom, že dříve volná živnost, kterou mohl provozovat kdokoliv po splnění obecných podmínek, se změnila na živnosti dvě. První z nich je koncesovaná živnost provozování cestovní kanceláře (podnikatelé, kteří mohou prodávat zájezdy zákazníkům), kdy nejen musí být splněny podmínky pro její


text: získání, ale je nutné plnit i určité zákonem stanovené povinnosti při jejím provozování. Druhou je vázaná živnost provozování cestovní agentury (podnikatelé, kteří nemohou svým jménem prodávat zájezdy, resp. mohou jejich prodej pouze zprostředkovávat), kdy pro její získání postačí mít požadovanou minimální kvalifikaci a s jejímž provozováním nespojuje zákon tolik povinností jako u cestovní kanceláře. 1516 Toto vymezení, jak názvu podnikatelského subjektu, tak charakteru činnosti, umožňuje i rychlou orientaci zákazníka ohledně smluvního partnera při nákupu zájezdu. Partnerem zákazníka v souvislosti se zájezdem je vždy cestovní kancelář. Cestovní agentura je vždy pouze zprostředkovatel. Věcný problém ochrany spotřebitele v oblasti cestovního ruchu bezprostředně souvisí s navrhovaným jištěním zákazníků cestovních kanceláří, což byla nejdiskutovanější část zákona a také část, jejíž zpracování si vyžádalo nejvíce času. S ohledem na majetkové poměry našich občanů bylo nutné pro případ repatriace vyloučit ta jištění, která předpokládají dostatečnou solventnost občanů k zajištění repatriace vlastními prostředky a teprve následné obdržení příslušné finanční kompenzace. Za této situace byla zvolena jediná forma jištění, která zabezpečuje rychlou a bezproblémovou repatriaci zákazníků, a to smluvní povinné pojištění. Uzavřít toto pojištění je jednou z povinností cestovní kanceláře v souvislosti s prodejem zájezdu; cestovní agentury tuto povinnost nemají. Způsob repatriace upravuje zákon poměrně podrobně. Dokonce v případě, že se pojišťovně nepodaří do 12 hodin po oznámení škodné události u dané cestovní kanceláře průkazně ověřit, že došlo k pojistné události, začne pojišťovna, prostřednictvím svých asistenčních služeb, repatriaci zabezpečovat sama. Zajištění zákazníků pro případ úpadku cestovní kanceláře je jedním ze stěžejních prvků zákona. Toto zajištění zákon řeší formou povinného smluvního pojištění. V paragrafu 6 zákon ukládá cestovní kanceláři, aby sjednala pojištění, na základě něhož vznikne zákazníkovi právo na plnění v těch případech, kdy toto plnění není cestovní kancelář schopna poskytnout v důsledku svého úpadku. Nepřesně je toto pojištění nazýváno jako pojištění cestovních kanceláří nebo pojištění zájezdů. Pojištěným však není cestovní kancelář, nýbrž zákazník cestovní kanceláře. Cestovní kancelář je pojistníkem, tedy tím, kdo sjednává pojištění u pojistitele tj. pojišťovny. Pojištění musí být sjednáno v rozsahu vymezeném v paragrafu 6 až 8 zákona. 1617 Zákazníkovi musí vzniknout na jeho základě právo na plnění v případě, kdy cestovní kancelář: 1) v důsledku svého úpadku neposkytne dopravu z místa pobytu v zahraničí do České republiky, pokud je tato doprava součástí zájezdu, 2) dále pokud nevrátí zaplacenou zálohu nebo cenu zájezdu v případě, že se zájezd neuskutečnil, 3) nebo nevrátí rozdíl mezi zaplacenou cenou zájezdu a cenou částečně poskytnutého zájezdu v případě, že se zájezd uskutečnil pouze z části. Z teoretického pohledu lze pojištění záruky zařadit podle zákona o pojišťovnictví. Je to typ neživotního pojištění, které můžeme zařadit do odvětví č. 15. Z pohledu zákona o pojistné smlouvě je to pojištění škodové (paragraf 47) Hledání optimálního legislativního tvaru Uzákonění pojištění pro případ úpadku cestovní kanceláře předcházela dlouhá diskuse a hledání optimálního tvaru legislativní úpravy dané oblasti. Zásadní otázkou se stalo zejména vrácení zaplacených záloh na zájezdy (refundace), které se z důvodu platební neschopnosti cestovní kanceláře neuskutečnily, a zajištění návratu osob, které z téhož důvodu zůstaly bez pomoci a prostředků v zahraničí (repatriace). První


text: návrh, který předkladatel zákona Ministerstvo pro místní rozvoj připravil, přejal model fungující v některých evropských státech (Dánsko, Švédsko, Francie). Spočíval ve zřízení garančního fondu, do něhož by podle určitého klíče přispívaly všechny cestovní kanceláře. Tento návrh však vzbudil mezi cestovními kancelářemi značnou nevoli. Jejich představitelé argumentovali zejména tím, že nehodlají přispívat na nezodpovědné podnikatele a v některých případech dokonce podporovat podvodníky. Je pravda, že v prostředí nestabilizovaného trhu 12 Pramen: [2]. 1718 v oblasti cestovního ruchu, které u nás v devadesátých letech bezesporu panovalo, by zřízení garančního fondu mohlo být demotivující. Po mnoha diskusích bylo jako optimální řešení pro zajištění refundace a repatriace navrženo například v Německu či Rakousku ověřené povinné pojištění pro případ platební neschopnosti cestovní kanceláře. Ministerstvo pro místní rozvoj navrhlo modifikovaný způsob řešení důsledku platební neschopnosti cestovní kanceláře: kombinaci vázaného vkladu cestovní kanceláře a povinného pojištění. Ustanovení týkající se pojištění však byla bohužel koncipována v mnohém ne zcela správně a nezohledňovala základní pojistně technická pravidla. 13 Lapidárně řečeno: postup podle ministerského návrhu by se v praxi stal pravděpodobně pro valnou většinu pojišťoven naprosto nepřijatelný, a tudíž by toto pojištění neprovozovaly. Cestovní kancelář by tak jen těžko hledala pojistitele, častěji by jej však nenašla vůbec. Přitom bez pojištění by podle tohoto návrhu zákona vůbec nesměla žádat o koncesní listinu. Zájmem pojišťoven však podle České asociace pojišťoven rozhodně nebylo dostat se do pozice toho, kdo zcela zamezuje podnikání v některé z oblastí české ekonomiky. Proto se Česká asociace pojišťoven začala uvedenou problematikou intenzivně zabývat už v říjnu 1997, tedy dokonce dříve, než byla ke spolupráci na návrhu zákona oficiálně vyzvána Ministerstvem pro místní rozvoj. Svůj návrh ustanovení týkajících se pojištění zpracovala tak, aby byla zabezpečena ochrana zákazníků a úprava byla zároveň přijatelná pro cestovní kanceláře i pojišťovny. Sjednání pojištění by podle jejího návrhu nemělo být pro cestovní kanceláře nepřekonatelnou překážkou znemožňující podnikání. Současně bylo pojištění vymezeno tak, aby nevznikla již zmíněná situace, že žádná z pojišťoven nebude mít zájem jej provozovat. 13 Pramen: [8]. 1819 V neposlední řadě byla v návrhu zohledněna direktiva Evropské unie č. 90/314/EHS týkající se standardních zájezdů, dovolených a cest. Tato direktiva ve svém článku č. 7 ukládá organizátorům a zprostředkovatelům uvedených typů cest zajistit prokazatelnou záruku na vrácení uhrazených záloh a repatriaci zákazníků v případě insolvence. S návrhem České asociace pojišťoven vyslovili souhlas jak pojišťovny, které sama asociace zastupuje, tak představitelé všech tří v té době existujících asociací cestovních kanceláří. Jako základ pro zpracování návrhu byl použit německý model. Ten však vychází z velice strohé zákonné úpravy a dává navíc pořadateli zájezdu možnost výběru způsobu zajištění repatriací a refundací formou pojištění či bankovní garance. Bližší podmínky a rozsah pojištění zde stanoví až všeobecné podmínky kaučního pojištění pro pořadatele turistických cest. Česká asociace pojišťoven ve svém návrhu proto vymezila pojištění mnohem podrobněji, což výrazně posílilo ochranu i jistotu zákazníků cestovní kanceláře. Návrh byl nastaven tak, aby všeobecné pojistné podmínky nemohly nároky zákazníků stanovené zákonem nijak omezit. Stalo se tak žádoucí, aby pojištění podle navrhovaného zákona (tzv. kauční pojištění) mohly provozovat pouze ty pojišťovny, kterým byly


text: Ministerstvem financí jakožto orgánem státního dozoru nad pojišťovnictvím schváleny speciální všeobecné podmínky pro toto pojištění. Už v rámci tohoto návrhu se předběžně počítalo s vytvořením určitého sdružení pojišťoven (pool), které by posílilo právní jistoty zákazníků cestovních kanceláří (viz dále). Pro zřízení poolu byl však nezbytný souhlas Ministerstva financí. Obdobný způsob pojištění je praktikován například v Německu, kde mohou cestovní kanceláře sjednávat pojištění pro případ insolvence pouze u DRS (Německý spolek pro zabezpečení cen zájezdů, vzájemný pojišťovací spolek), likvidací pojistných událostí je pak pověřena Europäische Reiseversicherung v Mnichově. Forma sdružení pojistitelů nebo způsob tzv. soupojištění je tradičně používán u velkých pojistných rizik, kterým pojištění cestovních kanceláří pro případ platební neschopnosti bezesporu je. Jako doklad míry rizika může sloužit skutečnost, že v roce 1998, tj. před 1920 uzavřením poolu, nabízel určité pojištění pro případ insolvence zanedbatelný počet pojišťoven, a to ještě zcela nestandardním způsobem Aktuální legislativní úprava podnikání cestovních kanceláří a pojištění jejich záruky Ihned několik let po přijetí první právní úpravy pojištění záruky se začalo diskutovat o jeho možných úpravách. Novela zákona č. 159/1999 Sb. byla nakonec přijata v roce 2006 a vnáší do problematiky pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře mnoho změn. Podívejme se na ty nejvýznamnější Nová definice pojmu zájezd Právě ve zdánlivě banální záležitosti, jakou je samotná definice pojmu zájezd, se skrývá jedna z největších novinek, kterou novela zákona přinesla. Proto jí věnujme zvýšenou pozornost. Paragraf 1, který upravuje definici zájezdu, nově stanoví, že za zájezd se považuje i kombinace služeb sestavená na základě individuální objednávky. V praxi to tedy znamená, že s účinností novely (od ) nesmí zájezd na základě individuálních požadavků zákazníka prodávat vlastním jménem jiné subjekty než cestovní kanceláře. Doposud se činností spočívající v prodeji kombinací služeb cestovního ruchu sestavených na základě individuálních požadavků zákazníka mohla zabývat jak cestovní kancelář, tak i cestovní agentura. S nabytím účinnosti novely je tato činnost svěřena pouze cestovním kancelářím a cestovní agentury ji vykonávat nesmějí. Nedodržení tohoto pravidla je považováno za neoprávněné podnikání ve smyslu paragrafu 61 a následujících živnostenského zákona. 14 Pramen: [8]. 2021 Tuto změnu si vyžádala implementace rozsudku Evropského soudního dvora C - 400/2000, který nově vyložil pojem zájezd obsažený ve směrnici 90/314/EHS, respektive pojem předem sestavená kombinace služeb. Vzhledem ke skutečnosti, že přijetí novely zákona způsobil nový výklad pojmu zájezd v denní praxi cestovních kanceláří a ubytovacích zařízení 15 skutečně značné problémy, dohodly se všechny zainteresované strany, tedy jak profesní sdružení, tak i Ministerstvo pro místní rozvoj, na následujícím upřesnění a ujednocení výkladu: Zájezdem (čili kombinací služeb cestovního ruchu ve smyslu ustanovení paragrafu 1 odst. 1 zákona č. 159/1999 Sb.) není poskytování a prodej služeb cestovního ruchu ubytovacími zařízeními v níže uvedených případech: Poskytování služeb zařazených v SKP (např. stravování, použití wellness, sportovního zařízení hotelu, gastronomického zařízení aj. služeb hotelu), pokud jsou tyto služby nabízeny, prodávány a účtovány společně s ubytováním. Tento režim musí platit vůči všem zákazníkům, respektive vůči všem zákazníkům ubytovaným v příslušné kategorii a třídě ubytovacího zařízení. Nabídka nesmí být omezována časově a pouze na určitý okruh zákazníků. Musí se vždy


text: jednat o služby, které jsou nabízeny automaticky každému ubytovaného hostu v rámci ceny za ubytování. Nabízení a prodávání ubytování a dopravy z/do obvyklého (tím je myšleno většinou do nejbližšího) dopravního uzlu, tj. z vlakového či autobusového nádraží a letiště. Tato doprava netvoří součást ceny ubytování (ať už jde o dopravu vlastní či zprostředkovanou). Doprava je v tomto smyslu chápána jako doplněk ubytování, nikoliv jako další služba cestovního ruchu. Nabízení, prodávání a účtování služeb jako jsou např. stravování, použití wellnes, sportovních zařízení, parkoviště, konferenční prostory, služby regenerace a rekondice, 15 Ubytovacími zařízeními se v souladu s ustanovením paragrafu 2 vyhlášky č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, rozumí hotely, motely, penziony a ostatní ubytovací zařízení (např. kempy) včetně státních a nestátních zařízení poskytujících lázeňskou péči. 16 Sdělení Českého statistického úřadu ze dne o zavedení 2. vydání Standardní klasifikace produkce (SKP) 2122 jednodenní výlety, okružní jízdy odděleně od ubytování, pokud nabídka těchto služeb netvoří předem sestavený balíček služeb cestovního ruchu, ale zákazník si je podle svého výběru dokupuje až v průběhu pobytu v ubytovacím zařízení. Léčebný pobyt 17 ve státním i nestátním lázeňském zařízení ve smyslu zákona č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů (i když zahrnuje kombinaci služeb cestovního ruchu jako je stravování, nejvýše jednodenní výlety a kulturní programy; tyto další služby cestovního ruchu se chápou jako doplněk léčby). Zájezdem (čili kombinací služeb cestovního ruchu ve smyslu ustanovení paragrafu 1 odst. 1 zákona č. 159/1999 Sb.) naopak je například: pobyt v ubytovacím zařízení zahrnující ubytování a další předem rezervované služby např. stravování, lyžařskou permanentku, použití wellness, sportovního zařízení, gastronomického zařízení a jiných služeb, pokud tyto služby, jež nejsou zahrnuty v ceně ubytování; typickým příkladem je teambuilding, vícedenní konference, incentivy apod. rekondiční, relaxační, managerský, wellness apod. program, který nespadá pod režim zákona č.20/1966 Sb Rozšířená definice pojmu cestovní kancelář Paragraf 2 definující pojem cestovní kancelář byl rozšířen i na osoby se sídlem nebo místem podnikání v jiném členském státě Evropské unie nebo v jiném státě tvořícím Evropský hospodářský prostor, které mají k provozování cestovní kanceláře příslušné oprávnění svého domovského státu a jsou pojištěny (či jinak zajištěny) pro případ úpadku cestovní kanceláře, v rozsahu stanoveném zákonem č. 159/1999 Sb. 17 Léčebné pobyty osvobozené od DPH podle ustanovení paragrafu 58 odst. 1 zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů. 2223 V praxi to tedy znamená, že v návaznosti na paragraf 69a živnostenského zákona mohou na našem území podnikat i cestovní kanceláře z ostatních států Evropské unie a Evropského hospodářského prostoru. Dočasně tak mohou činit i bez zřízení vlastní pobočky. Zájezdy těchto zahraničních cestovních kanceláří mohou být prodávány na našem území k tomu oprávněnými podnikatelskými subjekty (tedy cestovními kancelářemi a cestovními agenturami). Ve vztahu k živnostenským úřadům musí být osoby zprostředkovávající prodej zájezdu cestovní kanceláře ze země Evropské unie (či Evropského hospodářského prostoru) schopny prokázat, že zprostředkovávají prodej zájezdu pro podnikatele, který je ve svém domovském státě k prodeji zájezdů oprávněn a je pojištěn v rozsahu stanoveném zákonem č.159/1999 Sb. Z uvedeného


text: vyplývá, že jiné než cestovní kanceláře registrované v České republice nebo v jiném členském státě Evropské unie či Evropského hospodářského prostoru nesmí na českém území prodávat zájezdy Rozšířený výčet povinností cestovních agentur Nově vloženým odstavcem 5 v paragrafu 3 byl značně rozšířen výčet povinností cestovních agentur, především v souvislosti se zprostředkováním prodeje zájezdů, a to jak pro české cestovní kanceláře, tak pro kanceláře usazené v jiném členském státě EU a EHP. Cestovní agentury mají povinnost v propagačních a jiných materiálech vždy informovat zákazníka, pro kterou cestovní kancelář je prodej zájezdu zprostředkováván. Tato povinnost doposud nebyla v zákoně výslovně definována a v praxi docházelo často ke klamání spotřebitele tím, že údaj o identifikaci cestovní kancelář v propagačních materiálech cestovní agentura buď chyběl, nebo byl tak nevýrazný, že bylo snadné jej přehlédnout. Pro zákazníka pak nebylo možné ověřit si ještě před přistoupením k realizaci koupě, zda je cestovní kancelář, která zájezd reálně prodává, řádně pojištěna, popřípadě u jaké pojišťovny má pojistku sjednanou, či jakékoli další informace. 2324 Povinnost předložit zákazníkovi před uzavřením cestovní smlouvy doklad o pojištění cestovní kanceláře, pro kterou zprostředkovávají prodej zájezdu, byl v zákoně sice výslovně uveden (viz část týkající se povinného pojištění záruky - paragraf 6 odstavec 3), avšak praxe ukázala, že je potřeba tuto povinnost výslovně uložit i cestovní kanceláři Prodej zájezdů prostřednictvím komunikace na dálku Novela dále reaguje na v praxi velmi rozšířený prodej zájezdů prostřednictvím prostředků komunikace na dálku (především prostřednictvím internetu). Cestovní agentura je při použití prostředků komunikace na dálku povinna v dostatečném předstihu poskytnout zákazníkovi informace uvedené v paragrafu 10 - pravdivě, srozumitelně, úplně a řádně informovat o všech skutečnostech, které jsou jí známy a mohou mít vliv na rozhodnutí zájemce o koupi zájezdu, tedy i o pojištění dané cestovní kanceláře pro případ úpadku Upřesnění úpravy pojistné smlouvy V paragrafu 6 byl vložen nový odstavec 3, který doplňuje ustanovení upřesňující stávající úpravu pojistné smlouvy. Nově zařazený odstavec stanoví, že uzavřená pojistná smlouva se vztahuje na veškeré zájezdy prodané v době účinnosti pojistné smlouvy, to znamená i na ty, které budou realizovány až po jejím zániku. Zákazník bude mít díky zařazení tohoto ustanovení vyšší jistotu úplného vrácení svých peněz v případě úpadku cestovní kanceláře. Ustanovení zároveň upravuje i situaci, kdy cestovní kancelář uzavře novou pojistnou smlouvu, tak aby nedocházelo k souběhu dvou pojistných smluv a z toho vyplývajícím komplikacím v případě pojistného plnění. Rovněž tato změna byla reakcí na problémy, které v praxi vznikaly například v situacích, kdy zákazník uzavřel cestovní smlouvu s cestovní kanceláří v době, kdy byla řádně pojištěna a zájezd byl realizován v době, kdy pojistná smlouva zanikla. V takovém případě, pokud došlo k úpadku cestovní kanceláře v době realizace zájezdu (tedy v době po skončení platnosti pojistné smlouvy), měl zákazník takříkajíc smůlu, pokud cestovní kancelář neuzavřela další pojistnou smlouvu, protože pojišťovna nebyla povinna plnit. 2425 Dalším případem byla situace, kdy zákazník zakoupil zájezd v době trvání jedné pojistné smlouvy a zájezd byl realizován v době, kdy měla cestovní kancelář uzavřenu pojistnou smlouvu novou s jinou pojišťovnou. Pak nebylo zcela jednoznačné,


text: kdo má v případě úpadku cestovní kanceláře povinnost vůči zákazníkovi plnit Odstranění klamání spotřebitele Paragraf 9 byl doplněn o výčet některých povinností cestovní kanceláře. Oproti původnímu znění zákona, nesmí nikdo jiný než právě cestovní kancelář používat označení cestovní kancelář nebo zkratku CK. V praxi totiž často docházelo ke klamání spotřebitele (paragraf 8 zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele), kdy některé cestovní agentury záměrně mátly spotřebitele tím, že používaly zkratku cestovní kancelář například s odůvodněním, že se jedná cestovní klub a nikoliv o označení cestovní kancelář Předložení dokladu o pojištění před uzavřením cestovní smlouvy Nově byla vložena povinnost předložit před uzavřením cestovní smlouvy zájemci na jeho žádost k nahlédnutí doklad o pojištění záruky dané cestovní kanceláře pro případ úpadku (dříve se tato povinnost vztahovala až na okamžik uzavření cestovní smlouvy - viz paragraf 6 odst. 3, nebo paragraf 852a odst. 2 občanského zákoníku). 1.5 Shrnutí vývoje legislativního rámce pojištění záruky Pokud bychom chtěli zaujmout k vývoji legislativního rámce pojištění záruky hodnotící pozici, je možné říci, že vývoj měl po celou dobu jednoznačný směr ve prospěch klienta a navýšení jeho ochrany. Připomeňme si původní situaci klientů: až do uzákonění pojištění záruky v roce 1999 nebyli klienti cestovních kanceláří pojištěni vůbec a mohli tak velmi snadno přijít o svoje prostředky, investované do zakoupeného zájezdu, popřípadě zůstat bez nasmlouvaných služeb v zahraničí. 2526 První legislativní úprava pak označila pojištění záruky za nutnou podmínku prodeje zájezdů cestovními kancelářemi, díky čemuž klienti získali poprvé alespoň zákonný předpoklad jistoty návratnosti prostředků. Slovo předpoklad zde má svoje opodstatněný reálné fungování instrumentu mělo jistou setrvačnost. Cestovní kanceláře navíc měly k dispozici jakýsi únikový východ ze systému pomocí tzv. forfaitů, na něž se pojištění nevztahovalo. Tato neúplnost, zákonodárcem původně vnímaná jako okrajová, se však ukázala významným nedostatkem celé úpravy. Ta byla spolu s dalšími drobnými náležitostmi, jako je podoba cestovní smlouvy nebo precizace užívání pojmu cestovní kancelář, odstraněna novelou zákona v roce27 2 Cestovní kanceláře a pojišťovny ve vztahu k pojištění záruky cestovních kanceláří pro případ úpadku V první části práce, teoretické, jsme se zaměřili na legislativní ukotvení zkoumaného pojistného instrumentu a vývoj podoby tohoto ukotvení. Uzákonění povinnosti cestovních kanceláří pojistit záruku pro případ úpadku firmy vneslo na trh pojišťoven i trh cestovních kanceláří zcela nový element, který je obě strany naprosto nepominutelný. Pro cestovní kanceláře je vůbec podmínkou jejich vzniku, pro pojišťovny se pak jedná o nový produkt, který bylo potřeba nejprve vůbec vyvinout a pak nalézt cestu, jak pomocí něj generovat zisk. K tomu však bylo zapotřebí omezit značná rizika, která s sebou tento pojistný instrument nese. 2.1 Pojišťovny ve vztahu k pojištění záruky Pro pojišťovny na českém trhu se jednalo o zcela a nový a příliš neprobádaný produkt. Nedá se říci, že by byly pojišťovny novou legislativou zaskočeny, vždyť se na přípravě zákona prostřednictvím České asociace pojišťoven významně podílely. Nicméně šlo o instrument po praktické stránce neznámý a nesoucí s sebou řadu rizik, kterým bylo potřeba předejít Subjekty nabízející pojištění Zákon č. 159/2001 Sb., kterým je tento pojistný instrument založen, vešel v platnost s tím, že


text: pojišťovny i cestovní kanceláře získaly šest měsíců na to, aby se podle nové legislativy zařídily. Licenci pro poskytování pojištění záruky uděluje Česká národní banka. První dvě licence získaly s předstihem už v srpnu roku 2000 Pojišťovna Zürich a Česká podnikatelská pojišťovna. Aktuální údaje o subjektech, které toto pojištění smějí nabízet, poskytuje rovněž Česká národní banka v rámci celkových informací o dohledu nad finančním trhem. Podle aktuálního stavu mají povolení nabízet toto pojištění následující subjekty: Pramen: [13]. 2728 Allianz pojišťovna, a. s. Česká podnikatelská pojišťovna, a. s. Česká pojišťovna, a. s. ČSOB Pojišťovna, a. s., člen holdingu ČSOB Generali Pojišťovna a. s. Komerční pojišťovna, a. s. Kooperativa pojišťovna, a. s. Pojišťovna České spořitelny, a. s UNIQA pojišťovna, a. s. Z nich pak aktivně pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře sjednávají pouze tyto subjekty: Česká podnikatelská pojišťovna, a.s. Česká pojišťovna, a.s. Generali Pojišťovna a.s. Uniqa pojišťovna, a.s Sdružení pojišťoven nabízející tento typ pojištění Pojištění záruky cestovních kanceláří pro případ úpadku bylo zcela novým pojistným instrumentem na českém trhu a žádná z tuzemských pojišťoven s ní neměla velké zkušenosti. Navíc se jednalo o opravdu značné riziko, jelikož nebyly k dispozici žádné historické statistiky, podle nichž by bylo možné potřebné parametry vhodně nastavit. V cestovním ruchu dále existovala značně nepřehledná situace, navíc bylo obtížné sehnat pro nový druh pojištění adekvátní zajištění. Z těchto důvodů se české pojišťovny rozhodly sdružit pro účely tohoto pojištění do tzv. poolu. 2829 Pool pojišťoven 19 vznikl na návrh 9 členských pojišťoven sdružených v České asociaci pojišťoven díky rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže ze dne 21. prosince 2000, jímž byla povolena výjimka ze zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže. V poolu se sdružily tyto pojišťovny: 20 Generali Pojišťovna a.s. Allianz pojišťovna, a.s. Česká podnikatelská pojišťovna, a.s. Česká pojišťovna a.s. Česko-rakouská pojišťovna, a.s. ČS-Živnostenská pojišťovna, a.s. IPB Pojišťovna, a.s. Komerční pojišťovna, a.s. Kooperativa, pojišťovna, a.s. Vedoucím pojistitelem se stala Generali pojišťovna a Evropská cestovní pojišťovna, která sice nebyla přímým členem poolu, ale byla pověřena úlohou tzv. kanceláře poolu zajišťující organizační, technické a provozní zabezpečení předmětného pojištění a likvidaci pojistných událostí. Ke zřízení poolu vedlo nejvýznamnější pojišťovny na českém trhu zejména posílení právní a finanční jistoty zákazníků cestovní kanceláře. Důvodů však bylo více, podívejme se na ně: 1) zabezpečení kvalitního zajištění samostatná pojišťovna by jen těžko sháněla subjekt, který by jí dostatečné zajištění poskytl, 2) omezená velikost potenciálního pojistného kmene, 3) rozložení rizika absentovala jakékoli důvěryhodné statistiky o podnikání cestovních kanceláří, 4) nepřehledná situace v cestovním ruchu, 19 Základní informace o poolu lze získat na internetu navzdory tomu, že se již rozpadl. [online]. Dostupný na WWW: Pramen: [9]. 2930 5) absence důvěryhodných analýz budoucího vývoje odvětví cestovního ruchu, 6) absence jakýchkoli zkušeností s daným typem pojistného instrumentu, 7) snížení správních nákladů, 8) posílení právní a finanční jistoty zákazníků. Rok 2001, tedy první rok fungování nového pojistného instrumentu, byl poměrně hektický. Přestože cestovní kanceláře měly podle zákona sehnat pojištění pro případ úpadku nejpozději do 1. dubna, řada z nich tento problém řešila ještě během letní sezóny. Probíhala nesčetná jednání


text: ohledně sjednání pojištění, již pojištěným cestovním kancelářím předávaly pojišťovny certifikáty, což bylo zejména u větších subjektů administrativně náročné, bylo nutné průběžně sledovat platební disciplínu cestovních kanceláří, která se mnohdy ukázala jako ne zcela ideální. Sdružení pojistitelé se na pojištěná záruky připravovali průběžně, a proto bylo možné s minimální prodlevou, nezbytnou zejména pro vytvoření softwarového zázemí, zahájit sjednávání pojištění, a umožnit tak cestovním kancelářím splnit podmínky stanovené zákonem pro udělení nové koncese. Během února a března 2001 zpracovala kancelář více než 1000 žádostí cestovních kanceláří o sjednání pojištění. Ačkoli pool prověřoval před uzavřením pojistné smlouvy rizikovost jednotlivých cestovních kanceláří, nestanovil si předem žádná omezení, která by znemožňovala určitému okruhu subjektů pojištění sjednat a podnikat tak v uvedené oblasti. Pro ilustraci je určitě vhodné uvést několik údajů. V prvním pojistném období bylo uzavřeno 951 pojistných smluv. Sjednané zálohovém pojistné u poolu činilo 109 milionů Kč. Pojišťovny sdružené v poolu převzaly celkově riziko ve výši 4,33 miliardy Kč. 21 V 62 případech došlo k zániku pojištění pro nezaplacení prvního pojistného, 40 pojištění zaniklo na základě dohody. Zajímavé jsou údaje týkající se podílu na celkovém pojistném. Největší cestovní kanceláře s ročními tržbami z prodeje zájezdů nad 100 milionů Kč, kterých bylo v roce 2001 celkem 8 a 21 Pramen: [14]. 3031 představují cca 40 % trhu, generovaly 19 % celkového pojistného. Na druhé straně 638 cestovních kanceláří s tržbami menšími než 5 milionů Kč, představující kolem 8 % trhu, se na celkovém pojistném podílelo pouze sedmi procenty. V roce 2001 došlo ke třem pojistným událostem. Zákazníkům těchto cestovních kanceláří, kteří uplatnili nárok do šesti měsíců od vzniku pojistné události (lhůta je dána všeobecnými podmínkami), bylo poskytnuto plnění v celé výši, neboť pojistná částka vždy postačovala ke 100 % plnění. Podle vyjádření JUDr. Vladimíra Krajíčka, člena prezidia České asociace pojišťoven a předsedy představenstva a generálního ředitele Evropské cestovní pojišťovny, tak pool jednoznačně pozitivně ovlivnil podnikání v cestovním ruchu. Jedině díky němu mohla většina cestovních kanceláří splnit jednu ze základních zákonných podmínek sjednat povinné pojištění záruky pro úpadku. Druhá největší pojišťovna na trhu, Zürich pojišťovna, totiž nesjednávala pojištění se subjekty s tržbami nižšími než pět milionů Kč a se začínajícími subjekty. Kdyby takto postupovaly všechny pojišťovny, tržní segment cestovních kanceláří by se v podstatě zcela uzavřel pro nové subjekty ty by totiž nemohly splnit zákonem stanovené podmínky a nemohly by začít podnikat. Značné problémy však pool provázely v otázce sjednávání zajištění. Důvodem byla podle JUDr. Krajíčka v první řadě značná rizikovost pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku. 22 Ta je ovlivněna často ne zcela průhledným hospodařením cestovních kanceláří a také jejich omezených počtem. Mnohé podnikají jako fyzické osoby s jednoduchým účetnictvím a menší subjekty provozují často další zcela nesouvisející činnosti, jejichž výsledky mohou ovlivnit chod firmy. Navíc podle Krajíčka nebylo v této době možno očekávat zvýšení počtu cestovních kanceláří, protože tendence na trhu byla spíše opačná. Pojišťovny sdružené v poolu vedly souběžně jednání směřující také ke sjednání individuálního zajištění, ovšem vždy s negativním výsledkem. Potenciální zajistitelé se vyjádřili jasně: zajištění tohoto instrumentu možné je, avšak pouze


text: za předpokladu další existence sdruženého rizika, tedy poolu. 22 Pramen: [9]. 3132 Z postoje pojistitelů i zajistitelů tedy bylo patrné, že toto pojištění nepovažovali za produkt, který by měl být předmětem hospodářské soutěže. A nebylo tomu tak příliš ani v zemích Evropské unie, kde ochranu spotřebitele v cestovním ruchu řešili také formou povinného pojištění (Rakousko či Německo) toto pojištění v těchto zemích nabízel minimální počet pojišťoven (dvě až tři). 23 Zürich pojišťovna se však záhy stáhla, a to nejen z pojišťování cestovních kanceláří. V létě 2002 prodala svoje východoevropské aktivity pojišťovně Generali. Taktéž krátce působila v této oblasti Cestovní pojišťovna ADRIA Way, jediné družstvo mezi pojišťovnami, které pojištění záruky nabízely. Na trhu pojištění záruky tak zůstal jediný subjekt, a to právě pool, jehož byla Generali součástí. Proti takové situaci se vcelku očekávaně začaly bouřit jednotlivé cestovní kanceláře, které se odvolávaly k Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s poukazem, že pool má na sjednávání daného instrumentu za takové situace monopol a může si tak diktovat podmínky. Generali se pak vyjádřila v tom smyslu, že by sama konkurenci uvítala, ale že do segmentu pojištění záruky se kvůli velkému riziku a administrativní náročnosti nikomu příliš nechce. 24 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže nakonec činnost poolu skutečně zakázal, respektive ke dni zanikla výjimka Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, na základě které mohl pool pro pojištění záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře vykonávat svou činnost. Od tedy bylo toto pojištění nabízeno pojišťovnami individuálně. Kdybychom měli vyhodnotit působení poolu na trhu pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku, můžeme vypíchnout následující body: pomocí poolu se podařilo slušně nastartovat fungování zcela nového pojistného instrumentu na českém trhu, nebyl ochromen segment cestovních kanceláří, které by bez poolu jen těžko plnily novým zákonem stanovené podmínky, 23 Pramen: [9]. 24 Pramen: [21]. 3233 sjednávat nové pojištění mohly všechny cestovní kanceláře bez ohledu na jejich historii nebo finanční velikost, hladké vyřízení řady pojistných událostí. V průběhu roku 2004 získalo licenci Ministerstva financí pro sjednávání tohoto pojištění celkem devět pojišťoven. Konkrétně se jednalo o tyto subjekty: 25 Generali Pojišťovna a.s. Allianz pojišťovna, a.s. Česká podnikatelská pojišťovna, a.s. Česká pojišťovna a.s. Kooperativa, pojišťovna, a.s. ČSOB Pojišťovna, a.s., člen holdingu ČSOB Komerční pojišťovna, a.s. Pojišťovna České spořitelny, a.s. UNIQA pojišťovna, a.s Pojištění záruky z obchodního hlediska pojišťoven Podle vyjádření jednotlivých pojišťoven, které v současné době nabízejí sjednání pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku, tvoří tato činnost většinou jen nepatrné procento z celkových tržeb pojišťovny. 26 Atraktivnějším instrumentem je pro pojišťovny například povinné ručení nebo pojištění majetku, nemovitostí a další produkty. Proč tomu tak je? Především trh cestovních kanceláří není zase tak velký. Na první pohled se může jednat o paradoxní zjištění, z médií často slýcháme zprávy o tom, že na českém trhu funguje ve srovnání se zahraničím abnormálně vysoký počet cestovních kanceláří. Z pohledu pojišťoven je však přesto jejich počet poměrně 25 Výroční zpráva za rok 2004, Úřad státního dozoru v pojišťovnictví a penzijním připojištění [online]. Dostupný na WWW: Vycházíme z vyjádření ČPP, České pojišťovny, pojišťovny UNIQA a pojišťovny Generali, které v současnosti na českém


text: trhu toto pojištění aktivně sjednávají. Konkrétní čísla vyjadřující podíl tohoto instrumentu na celkových tržbách nebo ziscích pojišťovny odmítly poskytnout. 3334 nízký a především se nezvyšuje, naopak v důsledku tržní selekce má dlouhodobě klesající tendenci. Pojišťovny si však samozřejmě i v tomto segmentu konkurují. Zejména od doby ukončení činnosti poolu pojišťoven, v němž se pojišťovny sdružily pro lepší schopnost čelit rizikům nového druhu pojištění, nastal na trhu pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku poměrně čilý konkurenční boj. Pojišťovny si konkurují samozřejmě cenou, ale využívají i řadu nástrojů necenové konkurence. Konkurenční výhodou může být rozsah zázemí pojišťovny, celková serióznost a image pojišťovny, objem zkušeností s tímto instrumentem, velký zahraniční partner pojišťovny, obecná rychlost řešení problémů, pružnost a rychlost řešení konkrétní pojistné události, ale i vstřícnost k začínajícím subjektům. Poslední bod si za svou hlavní přednost zvolila například Česká podnikatelská pojišťovna, která jako jediná téměř bez výjimky pojišťuje i začínající subjekty, tedy cestovní kanceláře vzniklé zcela nově, tudíž bez jakékoli historie. Velkou část trhu tak ČPP získala zejména v roce 2004, bezprostředně po ukončení činnosti pojišťovacího poolu, kdy jiné pojišťovny odmítaly zvýšené riziko pojišťováním nových subjektů. Je však skutečností, že ČPP na druhou stranu řeší nejvíce pojistných případů. Pojišťovny začaly v poslední době nabízet cestovním kancelářím nový produkt, často jako komplementární produkt k pojištění pro případ úpadku: jedná se o pojištění odpovědnosti cestovní kanceláře za škodu. Zde je však pojištěným sama cestovní kancelář, nikoli její klient, jako je tomu v případě pojištění záruky. Každý podnikatel odpovídá za škodu způsobenou porušením právní povinnosti. V případě cestovních kanceláří však navíc platí, že cestovní kancelář odpovídá také za škodu, kterou zákazníkovi způsobí jiný dodavatel služeb cestovního ruchu poskytovaných v rámci zájezdu (např. provozovatel ubytovacího zařízení nebo smluvní dopravce). Zákazník se tak se svým nárokem na náhradu škody může vždy obrátit přímo na cestovní kancelář, a to bez ohledu na 3435 to, zda škodu způsobila přímo ona, nebo její smluvní partner (viz ustanovení v paragrafu 852j Občanského zákoníku) Cestovní kanceláře ve vztahu k pojištění záruky Pro cestovní kanceláře je pojištění záruky pro případ úpadku mimořádně důležitým prvkem v rámci jejich podnikání. Jeho uzavření je nezbytnou podmínkou pro zahájení prodeje zájezdů, bez tohoto pojištění cestovní kancelář nesmí prodat jediný zájezd. Pokud tak učiní, jedná se o protiprávní činnost. Toto pojištění je zároveň prvkem vstupujícím významně do nákladů každé cestovní kanceláře Proces uzavření pojištění Jak jsme již několikrát zmínili, pojištění cestovní kanceláře pro případ úpadku je pro pojišťovny rizikovým pojistným instrumentem. Pojišťovny si proto dávají dobrý pozor, koho pojistí a koho ne, popřípadě za jakých podmínek koho pojistí. Aby měly dostatek informací pro správné rozhodnutí, zasílají cestovním kancelářím před samotným zahájením jednání poměrně obšírný dotazník. Tento dotazník musejí cestovní kanceláře vyplnit ještě předtím, než jim pojišťovna vůbec udělá nějakou nabídku. Je to možná poněkud paradoxní, cestovní kancelář je totiž v tomto vztahu v pozici poptávajícího, kdežto pojišťovna je tím, kdo nabízí a kdo by měl na celé transakci profitovat. I to však dokazuje, jak specifickým produktem pojištění cestovní kanceláře pro případ úpadku je. Ukázkový dotazník pojišťovny Generali je přílohou


text: (příloha 1) této práce, nicméně podívejme se už nyní na klíčové body, které pojišťovna před přípravou konkrétní nabídky cestovní kanceláři řeší: klasické základní údaje o cestovní kanceláři 27 Občanský zákoník [online]. Dostupný na WWW:36 Pojišťovna zjišťuje obchodní firmu (jméno společnosti), její sídlo a kontaktní údaje. délka působení cestovní kanceláře na trhu To je jeden z klíčových dotazů pojišťoven. Pojišťovny se velice zajímají o to, zda má kancelář vůbec nějakou historii, zda není na trhu náhodou úplným nováčkem. V takovém případě se většina pojišťoven z jednání zcela stáhne zejména v době těsně po ukončení činnosti poolu téměř všechny pojišťovny odmítaly pojistit nové subjekty s tím, že se jedná o nezvladatelné riziko. Hrozila tak situace, že se trh cestovních kanceláří v České republice stane nedobytnou pevností, do níž nebudou moci vstoupit noví podnikatelé. Vstřícný krok pak učinila Česká podnikatelská pojišťovna, která se nových firem ujala. 28 Dobou, která podle pojišťoven dostatečně prověří funkčnost podnikatelského záměru nové cestovní kanceláře, se obecně považují tři roky pokud funguje cestovní kancelář na trhu minimálně tuto dobu, nemívá většinou s obstaráním pojištění pro případ úpadku žádné problémy (samozřejmě pokud nemá problémy v jiných pojišťovnami sledovaných ukazatelích). údaje o činnosti Pojišťovny se zajímají, do kterých destinací cestovní kancelář svoje klienty vozí, kolik jich kam vozí, kolik stojí průměrný zájezd, kolik stojí nejdražší zájezd, popřípadě se pojišťovny ptají na druh dopravy nebo období, během nějž cestovní kancelář odbaví nejvíce klientů. ekonomické údaje Pojišťovny se pochopitelně zajímají o hospodaření cestovní kanceláře. Na jeho základě posuzují ekonomické zdraví žadatele o pojištění a tím i míru rizika. Kromě celkového čísla tržeb (obratu) za poslední sezóny a plánu na následující rok pojišťovny také sledují, kolik procent z celkového obratu firmy žádající o pojištění tvoří právě služby cestovního ruchu. Řada firem totiž provozuje živnost cestovní kanceláře a souběžně s ní i další živnosti. Pro pojišťovnu je tedy důležité vědět, jak 28 V tomto kontextu považuji za seriózní souběžně říci, že Česká podnikatelská pojišťovna se dlouhodobě vyznačuje tím, že řeší nejvíce pojistných událostí po bankrotech cestovních kanceláří. Je to možná způsobena mj. i tím, že je na rozdíl od ostatních pojišťoven poměrně vstřícná ke vznikajícím subjektům. 3637 významné jsou pro firmu ostatní aktivity a zda nemohou mít negativní vliv na fungování celého subjektu. přílohy Pojišťovny si většinou od cestovních kanceláří vyžádají kromě vyplněného dotazníku i řadu příloh. Standardním požadavkem je doložení výpisu z obchodního rejstříku 29, účetní závěrky za poslední rok nebo více let (často tři), aktuální katalog včetně ceníku nabízených zájezdů, všeobecné podmínky účastni na zájezdech a vzor cestovní smlouvy Teorie výpočtu pojistného Pojišťovny připravují nabídku každé cestovní kanceláři zcela zvlášť a přímo na míru, respektive v závislosti na konkrétním riziku, k jehož vyhodnocení slouží obsáhlý dotazník, který vyplňuje každá cestovní kancelář ještě před tím, než od pojišťovny dostane vůbec nějakou základní nabídku. Pojišťovny nemají katalogovou nabídku tohoto typu pojištění. Na svých webech se k pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku vyjadřují jen zevrubně, většinou se spokojí s několika řádky obecného komentáře o tom, že daný instrument jsou schopny sjednat, popřípadě doplněný seznam už


text: pojištěných cestovních kanceláří. 30 Přitom nabídka jiných pojistných produktů je katalogově vystavena a každý zájemce o ni se může v produktech kvalitně zorientovat ještě před tím, než nějakou z pojišťoven osloví. Například ve velmi rozšířeném pojištění povinného ručení vozidel lze identifikovat u každé z pojišťoven hned několik velmi dobře popsaných balíčků služeb, samozřejmě i s příslušnými cenami. Naproti tomu nabídka pojištění cestovních kanceláří pro případ úpadku je dostupná až na vyžádání. Teprve až zástupce kanceláře kontaktuje danou pojišťovnu, domluví si osobní 29 Výpis z obchodního rejstřku firmy by neměl být starší než tři měsíce. 30 Kompletní seznam pojišťoven, které pojištění cestovní kanceláře pro případ úpadku nabízejí, a jimi pojištěných subjektů, je také přílohou této práce. 3738 jednání nebo si nechá zaslat dotazník poštou nebo em, získá první hrubou představu o ceně a podmínkách pojištění. Konkrétní kalkulaci pojistného a jistiny provede pojišťovna až po zpracování vyplněného dotazníku, analýze všech příloh a celkovém zvážení, zda daný subjekt vůbec pojistit. Odmítnutí poptávky není nic výjimečného, zvláště cestovní kanceláře s žádnou nebo krátkou historií pojišťovny často zcela odmítají. Pro cestovní kanceláře je proto shánění pojištění pro případ úpadku značně komplikovanou záležitostí, třebaže se jedná o jeden z klíčových bodů, absence jehož splnění by zamezila možnost zájezdy vůbec prodávat. Jakmile se však cestovní kanceláři podaří sehnat od jednotlivých pojišťoven potřebné podklady, může zvážit, kterou nabídku zvolí. Nabídky jednotlivých pojišťoven se však příliš neliší. Rozdíly jsou spíš jinde v zázemí pojišťoven, v přístupu k řešení problémů, rychlosti řešení pojistných událostí a několik dalších (viz dále) Ukázka výpočtu pojistného Pojistné vždy pojišťovny počítají z 30 % plánovaných tržeb, které jim cestovní kancelář na daný rok nahlásila. Zdůrazněme zde, že pojišťovny nemají šanci si tyto informace příliš dobře ověřit, mohou maximálně porovnávat, nakolik se údaje liší od let minulých, doložených závazně účetní závěrkou. Konkrétní pojistné je pak stanoveno pojistnou smlouvou a je určeno procentem z plánovaných tržeb, většinou v rozsahu 0,5 % až 2 %. Pojišťovny většinou rovněž stanovují minimální úroveň pojistného, obvyklých je Kč až Kč ročně. Tolik tedy musí zaplatit cestovní kancelář každopádně, i když třeba procento z tržeb implikuje částku nižší. Příklad Cestovní kancelář hlásí plánované tržby ve výši Kč za rok (hodlá například prodat 100 zájezdů s průměrnou cenou 8000 Kč). Pojišťovna jí vyměří nejvyšší sazbu pojistného, tj. 3839 2 % z těchto plánovaných tržeb, což znamená Kč. Vzhledem k minimální hranici ročního pojistného ve výši Kč však bude muset zaplatit právě tuto sumu. 31 Pojistné stanovené v pojistné smlouvě je pojistným běžným, stanoveným na dané pojistné období (v drtivé většině reálných případů je to jeden rok), na které bylo pojistné sjednáno a náleží pojistiteli (pojišťovně) vždy celé. Pojistné je tedy nenávratnou platbou, kterou cestovní kancelář hradí za svoje pojištění pro případ úpadku a kterou rozpočítává do ceny svých zájezdů. K tomu však na účet pojišťovny skládá ještě tzv. jistinu, tedy jakousi zálohu, z níž by se hradily případné náklady spojené s krachem. Ta je stanovená zákonem ve výši 2 % z plánovaných tržeb. Výše zmíněná cestovní kancelář s plánovaným obratem Kč za rok