text:
Kožený opasek pánský 404 hnědý
 se sídlem Na Cihelnách 18, Jaroměř, 551 01
 identifikační číslo: 28812140
 zapsané u Krajského soudu v Hradci Králové, oddíl C, vložka 28610 pro výrobu a prodej zboží prostřednictvím on-line obchodu umístěného na internetové adrese www.kozenavoditka.cz
 1.1. Tyto obchodní podmínky (dále jen „obchodní podmínky“) obchodní společnosti ZOOPO, spol. s r.o., se sídlem Na Cihelnách 18, Jaroměř, 551 01, identifikační číslo: 28812140, zapsané u Krajského soudu v Hradci Králové, oddíl C, vložka 28610. (dále jen „prodávající“) upravují v souladu s ustanovením § 1751 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „občanský zákoník“) vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „kupní smlouva“) uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou osobou (dále jen „kupující“) prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na webové stránce umístněné na internetové adrese www.kozenavoditka.cz (dále jen „webová stránka“), a to prostřednictvím rozhraní webové stránky (dále jen „webové rozhraní obchodu“).
 v hotovosti v provozovně prodávajícího na adrese Na Cihelnách 18, 551 01, Jaroměř;
 bezhotovostně převodem na účet prodávajícího č. 201148933/0600, vedený u společnosti MONETA Money Bank, a.s. (dále jen „účet prodávajícího“);
 4.3. Prodávající nepožaduje od kupujícího zálohu či jinou obdobnou platbu, vyjma objednaných výrobků, které jsou kupujícímu přizpůsobeny nebo přímo vyrobeny na míru a není možné je zařadit do běžného prodeje. Jedná se zejména o výrobky vyrobeny v individuálních velikostech, výrobky s ražbou jména, čísla a jiných znaků na přání. Tímto není dotčeno ustanovení čl. 4.6 obchodních podmínek ohledně povinnosti uhradit kupní cenu zboží předem.
 4.8. Je-li to v obchodním styku obvyklé nebo je-li tak stanoveno obecně závaznými právními předpisy, vystaví prodávající ohledně plateb prováděných na základě kupní smlouvy kupujícímu daňový doklad – fakturu. Prodávající je plátcem daně z přidané hodnoty. Daňový doklad – fakturu vystaví prodávající kupujícímu po uhrazení ceny zboží a zašle jej v elektronické podobě na elektronickou adresu kupujícího nebo doručí fyzicky na adresu kupujícího.
 5.2. Nejedná-li se o případ uvedený v čl. 5.1 obchodních podmínek či o jiný případ, kdy nelze od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 odst. 1 občanského zákoníku právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do čtrnácti (14) dnů od převzetí zboží, přičemž v případě, že předmětem kupní smlouvy je několik druhů zboží nebo dodání několika částí, běží tato lhůta ode dne převzetí poslední dodávky zboží. Odstoupení od kupní smlouvy musí být prodávajícímu odesláno ve lhůtě uvedené v předchozí větě. Pro odstoupení od kupní smlouvy může kupující využit vzorový formulář poskytovaný prodávajícím, jenž tvoří přílohu obchodních podmínek. Odstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat mimo jiné na adresu provozovny prodávajícího či na adresu elektronické pošty prodávajícího hampl.zoopo@email.cz.
 5.4. V případě odstoupení od kupní smlouvy dle čl. 5.2 obchodních podmínek vrátí prodávající peněžní prostředky přijaté od kupujícího do čtrnácti (14) dnů od odstoupení od kupní smlouvy kupujícím, a to stejným způsobem, jakým je prodávající od kupujícího přijal. Prodávající je taktéž oprávněn vrátit plnění poskytnuté kupujícím již při vrácení zboží kupujícím či jiným způsobem, pokud s tím kupující bude souhlasit a


text:
nevzniknou tím kupujícímu další náklady. Odstoupí-li kupující od kupní smlouvy, prodávající není povinen vrátit přijaté peněžní prostředky kupujícímu dříve, než mu kupující zboží vrátí nebo prokáže, že zboží prodávajícímu odeslal. Odstoupí-li kupující od kupní smlouvy, je povinen zboží vrátit nepoužité a nepoškozené. Pokud zboží jeví jakékoliv známky užívání nebo poškození, odstoupení od kupní smlouvy nebude uznáno. Zboží bude kupujícímu zasláno zpět na jeho vlastní náklady, případně si jej může vyzvednout osobně na adrese Na Cihelnách 18, 551 01 Jaroměř.
 8.3. Vyřizování stížností spotřebitelů zajišťuje prodávající prostřednictvím elektronické adresy hampl.zoopo@email.cz. Informaci o vyřízení stížnosti kupujícího zašle prodávající na elektronickou adresu kupujícího.
 9.1. Prodávající zpracovává osobní údaje kupujícího. Více informací k takovému zpracování najdete zde: http://www.kozenavoditka.cz/osobni-udaje-informacni-povinnost
 10.6. Kontaktní údaje prodávajícího: adresa pro doručování Na Cihelnách 18, 551 01 Jaroměř, adresa elektronické pošty hampl.zoopo@email.cz, telefon 773500991.
 V Jaroměři dne 1.5.2018
 společnost ZOOPO spol. s r. o.

type: other


text:
1 7 As 129/ ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr. Ludmily Valentové v právní věci žalobkyně: Česká televize, se sídlem Kavčí hory 1, Praha 4, proti žalované: Rada pro rozhlasové a televizní vysílání, se sídlem Škrétova 44/6, Praha 2, v řízení o kasační stížnosti žalobkyně proti rozsudku Městského soudu v Praze ze dne , č. j. 8 A 89/ , t a k t o : I. Rozsudek Městského soudu v Praze ze dne , č. j. 8 A 89/ , a rozhodnutí Rady pro rozhlasové a televizní vysílání ze dne , sp. zn. 2009/1128/vos/ČTV s e z r u š u j í a věc s e v r a c í žalované k dalšímu řízení. II. Žalovaná j e p o v i n n a zaplatit žalobkyni na náhradě nákladů řízení o žalobě Kč do 30 dnů od právní moci tohoto rozsudku. III. Žalovaná j e p o v i n n a zaplatit žalobkyni na náhradě nákladů řízení o kasační stížnosti Kč do 30 dnů od právní moci tohoto rozsudku. O d ů v o d n ě n í : Městský soud v Praze rozsudkem ze dne , č. j. 8 A 89/ zamítl žalobu, jíž se žalobkyně (dále jen stěžovatelka ) domáhala zrušení rozhodnutí Rady pro rozhlasové a televizní vysílání (dále jen Rada ) ze dne , sp. zn. 2009/1128/vos/ČTV, o uložení pokuty ve výši Kč za porušení ust. 31 odst. 3 zákona č. 231/2001 Sb., o provozování rozhlasového a televizního vysílání, ve znění účinném do (dále jen zákon o vysílání ), jehož se měla stěžovatelka dopustit odvysíláním pořadu Události, resp. příspěvku Nový trend při problémech ve stavebním řízení, dne od 19:00 hodin na programu ČT1, ve kterém nebyly dodrženy zásady objektivity a vyváženosti. Žalobní námitku, že napadené rozhodnutí bylo vydáno po uplynutí subjektivní prekluzívní lhůty, městský soud odmítl jako nepatřičnou, přičemž poukázal na to, že stěžovatelka označila za počátek běhu této lhůty den a připustila vliv žaloby podané dne proti prvnímu rozhodnutí Rady ze dne
 2 7 As 129/ Toto rozhodnutí bylo sice zrušeno dne , avšak rozsudek městského soudu nabyl právní moci až dne , kdy začala plynout zbývající část subjektivní prekluzívní lhůty. Bylo-li napadené rozhodnutí Rady vydáno dne stalo se tak 11 měsíců a 25 dní ode dne počátku běhu subjektivní prekluzívní lhůty. Bylo tedy podle názoru městského soudu vydáno ještě včas. Rovněž další námitku, že nebyly dány předpoklady k uložení sankce s ohledem na nedostatek upozornění vydaného stěžovatelce kvůli porušení ust. 31 odst. 3 zákona o vysílání, neshledal městský soud důvodnou, protože ze správního spisu je zřejmé, že stěžovatelka byla sankcionována již v minulosti za porušení citovaného ustanovení, a to rozhodnutími Rady ze dne , sp. zn. 2008/260/FOL/ČTV a ze dne , sp. zn. 2008/922/vos/ČTV, jimiž byla upozorněna na porušení ust. 50


text:
odst. 1 citovaného zákona. Byla jí tedy předána dostatečná informace, že jako provozovatel televizního vysílání porušuje povinnosti stanovené zákonem a že jí hrozí sankce. Je tedy nesporné, že existuje alespoň rámcová věcná souvislost mezi upozorněním a pozdějším jednáním provozovatele vysílání, které Rada vyhodnotila jako deliktní. Nedůvodnou shledal městský soud rovněž námitku porušení ust. 68 odst. 2 zákona č. 500/2004 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Rada podle názoru městského soudu nepochybila, ani tím, že jednání stěžovatelky kvalifikovala jako správní delikt naplňující skutkovou podstatu obsaženou v ust. 31 odst. 3 zákona o vysílání. Proti tomuto rozsudku podala stěžovatelka kasační stížnost z důvodů uvedených v ust. 103 odst. 1 písm. a) a d) s. ř. s., ve které namítala, že městský soud nesprávně a nesrozumitelně posoudil otázku uplynutí jednoroční prekluzívní lhůty. K tomu uvedla, že za počátek běhu jednoroční prekluzívní lhůty označila den , nikoliv den , jak konstatoval městský soud, který navíc při posouzení otázky prekluze opomenul, že rozhodnutí Rady bylo stěžovatelce doručeno až dne Poté, co dne nabyl právní moci rozsudek městského soudu, kterým bylo zrušeno původní správní rozhodnutí, měla Rada pro vydání nového rozhodnutí pouze zbylou část subjektivní prekluzívní lhůty. Mezi právní mocí zrušujícího rozsudku a doručením nového rozhodnutí Rady stěžovatelce uběhl více než měsíc, který je třeba k uvedené lhůtě připočítat. Otázka prekluze tedy nebyla městským soudem správně a dostatečně posouzena a stěžovatelka trvá na tom, že správní rozhodnutí bylo vydáno po uplynutí subjektivní prekluzívní lhůty. Stěžovatelka dále v kasační stížnosti zpochybnila právní názor městského soudu týkající se absence odkazu na ust. 60 odst. 1 písm. b) zákona o vysílání ve výroku rozhodnutí a rovněž namítala, že se městský soud nevypořádal se žalobní námitkou naplnění zákonem stanoveného předpokladu pro uložení sankce spočívajícího v předchozím upozornění podle ust. 59 odst. 1 zákona o vysílání a žalobní námitkou naplnění skutkové podstaty správního deliktu upravené v ust. 31 odst. 3 zákona o vysílání. Ze shora uvedených důvodů stěžovatelka navrhla zrušení napadeného rozsudku a vrácení věci městskému soudu k dalšímu řízení. Rada ve vyjádření ke kasační stížnosti uvedla, že pokud městský soud v napadeném rozsudku zaměnil roky 2009 a 2010, jde pouze o administrativní chybu, přičemž jeho výpočty ohledně běhu lhůt jsou naprosto v pořádku. Za nestoudný, nesprávný a nezákonný označila Rada stěžovatelčin výklad ust. 61 odst. 1 zákona o vysílání. Tvrzení stěžovatelky, že jednoletá prekluzívní lhůta počíná běžet spácháním skutku, naprosto popírá nejen současnou judikaturu a zákonné ustanovení, ale rovněž veškerá pravidla výkladu textu zákona. Nelze dovodit, že se Rada dozvídá o porušení povinnosti v den odvysílání pořadu. Takový výklad by učinil zcela nadbytečnou a nesmyslnou objektivní lhůtu, která Radě umožňuje uložení sankce do tří let ode dne, kdy k porušení povinnosti došlo. Ust. 61 odst. 1 zákona o vysílání rovněž naprosto explicitně uvádí Rada uloží. Zákonodárce neponechává žádný prostor k jakémukoliv výkladu, a proto Rada nesouhlasí s názorem stěžovatelky, že je třeba, aby správní rozhodnutí v rámci běhu prekluzivní lhůty nabylo právní moci. Rada proto navrhla zamítnutí kasační stížnosti.
 3 7 As 129/ Nejvyšší správní soud přezkoumal napadený rozsudek v souladu


text: s ust. 109 odst. 3 a 4 s. ř. s., vázán rozsahem a důvody, které uplatnila stěžovatelka v podané kasační stížnosti, a přitom neshledal vady uvedené v odstavci 4, k nimž by musel přihlédnout z úřední povinnosti. Ze správního a soudního spisu vyplývá, že stěžovatelka předmětný pořad odvysílala dne První rozhodnutí Rady o uložení sankce v souvislosti s odvysíláním tohoto pořadu bylo vydáno dne a stěžovatelce bylo doručeno dne Řízení o žalobě proti tomuto rozhodnutí bylo zahájeno dne doručením žaloby městskému soudu. Dne nabyl právní moci rozsudek městského soudu ze dne , č. j. 9 A 190/ , kterým bylo citované rozhodnutí Rady zrušeno. Druhé rozhodnutí Rady, které je nyní předmětem soudního přezkumu, bylo vydáno dne a stěžovatelce doručeno dne Podle ust. 61 odst. 1 věta první zákona o vysílání Rada uloží pokutu do jednoho roku ode dne, kdy se dozvěděla o porušení povinnosti, nejdéle však do 2 let ode dne, kdy k porušení povinnosti došlo. Namítala-li stěžovatelka v kasační stížnosti zejména nesprávné a nesrozumitelné posouzení běhu jednoroční subjektivní prekluzívní lhůty, je pro hodnocení důvodnosti této stížní námitky nezbytné nejprve zjistit, kdy se Rada dozvěděla o porušení povinnosti. Rada v odůvodnění napadeného rozhodnutí uvedla, že za počátek běhu této lhůty považuje den , tedy den, kdy bylo úředníkem Rady pojato kvalifikované podezření o možném spáchání jiného správního deliktu. Toto její tvrzení však nemá oporu v obsahu správního spisu. V něm je totiž založena pouze Analýza obsahu pořadů Události (program ČT1 a ČT24) a Události, komentáře (programy ČT2 a ČT24) v období srpna 2009, která se mimo jiné zabývá i pořadem, za jehož odvysílání byla stěžovatelka pokutována. Tato pak byla podkladem pro zasedání Rady konané ve dnech 1. a Jediný časový údaj, ze kterého lze usuzovat na datum jejího vzniku, je uveden v jejím textu takto: Dokument (text materiálu, , Analýza prezentace politických stran v pořadech Události a Události, komentáře v období srpna 2009). Datum v této analýze ani jinde ve správním spise zmiňováno není a tento den tedy nelze považovat za určující pro počátek běhu subjektivní prekluzívní lhůty. Avšak ani datum nelze s jistotou označit za den, kdy předmětná lhůta začala běžet. To, že v uvedený den možná vznikla konečná verze analýzy, ještě neznamená, že se uvedeného dne Rada dozvěděla o porušení zákonné povinnosti. Nelze naopak vyloučit, že tento okamžik časově předcházel vypracování definitivní verze předmětné analýzy. Navíc ani ve vztahu k tomuto datu správní spis neobsahuje žádné údaje, s výjimkou výše zmíněného datování analýzy, z nichž by bylo možné dovodit, že se uvedeného dne Rada dozvěděla o porušení zákonné povinnosti. Nejvyšší správní soud proto dospěl k závěru, že správní spis neobsahuje dostatečné podklady pro určení okamžiku počátku běhu subjektivní prekluzívní lhůty stanovené v ust. 61 odst. 1 věta první zákona o vysílání. Městský soud tedy pochybil, pokud se bez dalšího ztotožnil s tvrzením Rady, že předmětná lhůta počala běžet dne , místo aby napadené správní rozhodnutí zrušil proto, že skutkový stav, který Rada vzala za základ svého rozhodnutí, neměl oporu ve spise [ 76 odst. 1 písm. b) s.


text:
ř. s.]. Jak vyplývá z konstantní judikatury Nejvyššího správního soudu, jsou soudy ve správním soudnictví povinny přihlížet k zániku odpovědnosti za správní delikt uplynutím času (prekluzi) z úřední povinnosti (viz např. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne , č. j. 7 As 11/ , publikovaný pod č. 2122/2010 Sb. NSS). Rozsah tohoto přezkumu pak nepochybně zahrnuje i správné určení okamžiku počátku běhu této lhůty bez ohledu na tvrzení účastníků řízení.
 4 7 As 129/ Závěr městského soudu, že k uplynutí subjektivní prekluzívní lhůty v dané věci nedošlo, je ze shora uvedených důvodů nepřezkoumatelný. Totéž platí pro shodný závěr Rady vyslovený v předmětném správním rozhodnutí. Nemožnost určení přesného počátku běhu subjektivní prekluzívní lhůty přitom v dané věci mohla mít vliv na zákonnost správního rozhodnutí. Vzhledem k časovému průběhu správního a navazujícího soudního řízení totiž nelze bez dalšího vyslovit závěr, že k prekluzi došlo. V dalším řízení tedy bude primárním úkolem Rady zabývat se opětovně otázkou, zda skutečně nedošlo k uplynutí prekluzívní lhůty. Přitom je nutno do této lhůty započítat i dobu od právní moci původního zrušujícího rozsudku městského soudu ( ) do zahájení řízení o žalobě proti nyní přezkoumávanému rozhodnutí Rady ( ) a také dobu od právní moci napadeného rozsudku ( ) do okamžiku zahájení řízení o kasační stížnosti ( ). V případě, že Rada dospěje k závěru, že ani po přičtení uvedených dob k prekluzi nedošlo, bude jejím úkolem doplnit správní spis tak, aby z něj bylo jednoznačně seznatelné, kdy začala subjektivní prekluzívní lhůta běžet. V souvislosti s posouzením okamžiku počátku běhu subjektivní prekluzívní lhůty je třeba upozornit na to, že rozšířený senát Nejvyššího správního soudu se v řízení vedeném pod sp. zn. 7 As 95/2011 zabývá otázkou, zda se subjektivní prekluzívní lhůta pro uložení sankce za správní delikt počítá ode dne, kdy správní orgán dospěl k závěru, že je dán důvodný předpoklad, že byly porušeny právní předpisy, nebo již ode dne, kdy měl správní orgán možnost takové předběžné vyhodnocení věci provést. Vzhledem k tomu, že v dané věci správní spis neposkytuje žádné vodítko k určení okamžiku počátku běhu subjektivní prekluzívní lhůty, nebyl důvod pro přerušení řízení podle ust. 48 odst. 3 písm. d) s. ř. s. do doby rozhodnutí rozšířeného senátu. K argumentaci Rady, která ve vyjádření ke kasační stížnosti vyslovila nesouhlas s tvrzením stěžovatelky, že jednoletá prekluzívní lhůta počíná běžet spácháním skutku, je postačující uvést, že žádné takové tvrzení není v kasační stížnosti obsaženo. Vzhledem k tomu, že správní spis neobsahuje dostatečné podklady k posouzení otázky, zda subjektivní prekluzívní lhůta uplynula či nikoliv, je již nadbytečné, a v rozporu se zásadou hospodárnosti soudního řízení, aby se Nejvyšší správní soud zabýval dalšími stížními námitkami. Pouze k námitce týkající se naplnění zákonem stanoveného předpokladu pro uložení sankce spočívajícího v předchozím upozornění podle ust. 59 odst. 1 zákona o vysílání Nejvyšší správní soud odkazuje na svoji judikaturu, a to konkrétně na usnesení rozšířeného senátu ze dne , č. j. 6 As 26/ (dostupné na Podle názoru vysloveného v tomto usnesení musí být v upozornění podle ust. 59 odst. 1 zákona


text:
o vysílání skutkovými okolnostmi dostatečně konkrétně popsáno jednání provozovatele, uvedeny povinnosti, které podle tohoto zákona byly porušeny, a stanovena lhůta k nápravě. Takové upozornění je, s výjimkou případů podle ust. 59 odst. 4 citovaného zákona, nutnou podmínkou postihu za další obdobné jednání. Teprve dostane-li se provozovateli takového upozornění, lze jej za opakované jednání vykazující v podstatných rysech znaky jako to, na jehož protiprávnost byl upozorněn, postihnout. Nejvyšší správní soud ze shora uvedených důvodů dospěl k závěru, že kasační stížnost je důvodná, a proto napadený rozsudek podle ust. 110 odst. 1 věta první před středníkem s. ř. s. zrušil. S ohledem na důvody zrušení napadeného rozsudku Nejvyšší správní soud podle ust. 110 odst. 2 písm. a) s. ř. s. ve spojení s ust. 76 odst. 1 písm. b) s. ř. s. zrušil i napadené rozhodnutí Rady a vrátil jí věc k dalšímu řízení. Rada je vázána právním názorem vysloveným v tomto rozsudku [ 110 odst. 2 písm. a) s. ř. s. ve spojení s ust. 78 odst. 4 a 5 s. ř. s.].
 5 7 As 129/ Vzhledem k tomu, že Nejvyšší správní soud zrušil kromě napadeného rozsudku i rozhodnutí Rady, v souladu s ust. 110 odst. 3 věta druhá s. ř. s. rozhodl o náhradě nákladů za řízení o kasační stížnosti. Tento výrok se opírá o ust. 60 odst. 1 věta první ve spojení s 120 s. ř. s., podle kterého, nestanoví-li tento zákon jinak, má účastník, který měl ve věci plný úspěch, právo na náhradu nákladů řízení před soudem, které důvodně vynaložil, proti účastníkovi, který ve věci úspěch neměl. Protože stěžovatelka měla v řízení o kasační stížnosti úspěch, má právo na náhradu nákladů řízení, které jí vznikly zaplacením soudního poplatku v částce Kč. Nejvyšší správní soud rovněž rozhodl o náhradě nákladů za řízení o žalobě ( 110 odst. 3 věta druhá s. ř. s.). Tento výrok se opírá o ust. 60 odst. 1 věta první s. ř. s., podle kterého, nestanoví-li tento zákon jinak, má účastník, který měl ve věci plný úspěch, právo na náhradu nákladů řízení před soudem, které důvodně vynaložil, proti účastníkovi, který ve věci úspěch neměl. Protože stěžovatelka měla v řízení o žalobě úspěch, má právo na náhradu nákladů tohoto řízení, které jí vznikly zaplacením soudního poplatku ve výši Kč. P o u č e n í : Proti tomuto rozsudku n e j s o u opravné prostředky přípustné. V Brně dne 27. července 2012 JUDr. Eliška Cihlářová předsedkyně senátu
 7 As 45/2012-38 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr.
 7 As 119/2012-36 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr.
 2


text:
2-09- 2009 Číslo jednací: 5 Ca 103/2008-91 D D N I L0-1 -10-2009 Počet listů: 5 Čfelojednací: ČESKA REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY Městský soud v Praze rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr.
 č. j. 7 As 143/2011-83 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Karla Šimky a JUDr.
 - 113- ČESKÁ REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY Městský soud v Praze rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Slavomíra Nováka a soudců JUDr. Hany Pipkové a JUDr. Marcely Rouskové v právní věci žalobce:
 II. Žalovaná je povinna zaplatit žalobkyni na náhradě nákladů řízení o žalobě Kč do tří dnů od právní moci tohoto rozsudku.
 www.iudictum.cz Exportováno: 6. 2. 2017, 21:52 7 As 35/2012-46 26. 9. 2013, Nejvyšší správní soud Text judikátu ČESKÁ REPUBLIKA ROZSUDEK JMÉNEM REPUBLIKY Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném
 č. j. 7 As 110/2010-112 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Jaroslava Hubáčka a soudců JUDr. Elišky Cihlářové
 1 As 230/2014-31 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátě složeném z předsedkyně JUDr. Lenky Kaniové a soudců JUDr. Marie Žiškové a JUDr. Filipa
 7 As 42/2009-73 ČESKÁ REPUBLIKA R O Z S U D E K J M É N E M R E P U B L I K Y Nejvyšší správní soud rozhodl v senátu složeném z předsedkyně JUDr. Elišky Cihlářové a soudců JUDr. Jaroslava Hubáčka a JUDr.


text:
30 Cdo 2756/2016
 Dotčené předpisy: § 13 předpisu č. 82/1998Sb., § 241a odst. 5 o. s. ř. ve znění od 01.01.2013, § 243c odst. 1 o. s. ř. ve znění od 01.01.2013
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Pavla Simona a soudců JUDr. Bohumila Dvořáka a JUDr. Františka Ištvánka v právní věci žalobce A. Ž., t. č. ve výkonu trestu odnětí svobody ve Věznici M., zastoupeného JUDr. Pavlou Prášilovou, advokátkou se sídlem v Zábřehu, Valová 301/16, proti žalované České republice Ministerstvu spravedlnosti , se sídlem v Praze 2, Vyšehradská 424/16, o zaplacení 937 500 Kč, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 2 pod sp. zn. 22 C 127/2013, o dovolání žalobce proti rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 9. 12. 2015, č. j. 11 Co 301/2015-64, takto:
 Obvodní soud pro Prahu 2 jako soud prvního stupně rozsudkem ze dne 23. 3. 2015, č. j. 22 C 127/2013-47, zamítl žalobu na zaplacení částky 937 500 Kč (výrok I) a rozhodl, že žalobce je povinen zaplatit žalované na náhradě nákladů řízení 900 Kč (výrok II).
 Městský soud v Praze jako soud odvolací v napadeném rozsudku výrokem I rozsudek soudu prvního stupně ve výroku I potvrdil, ve výroku II jej změnil tak, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení. Výrokem II rozhodl, že je žalobce povinen zaplatit žalované náklady odvolacího řízení ve výši 300 Kč.
 Uvedené částky se žalobce domáhal jako zadostiučinění za nemajetkovou újmu, která mu měla vzniknout v důsledku nesprávného úředního postupu spočívajícího v tom, že v řízení vedeném u Obvodního soudu pro Prahu 2 pod sp. zn. 22 C 220/2011 vydal úředník závislý na žalované vládě a placený žalovanou procesní stranou usnesení, kterým po žalobci vymáhal platbu za připuštění k soudu ve výši 50 000 Kč, že vydal usnesení o zastavení řízení, že došlo k nesprávné implementaci a chybné transpozici směrnic Rady (zejména čl. 7 odst. 1 směrnice Rady 2000/43/ES a čl. 9 odst. 1 směrnice Rady 2000/78/ES), k ignorování čl. 6 odst. 3 Smlouvy o EU, neboť žaloby dle zákona č. 198/2009 Sb. by měly být stejně jako žaloby dle zákona č. 82/1998 Sb. osvobozeny od soudních poplatků , že Městský soud v Praze nepředložil předběžnou otázku Soudnímu dvoru Evropské unie, že neshledal důvod pro přerušení řízení, a že Ústavní soud ve svém usnesení ze dne 11. 2. 2013, sp. zn. IV. ÚS 135/13, tato pochybení nenapravil.
 Závěry odvolacího soudu, že postup orgánu státu se projevil právě v obsahu rozhodnutí uvedených soudů, a na věc tak byl správně aplikován zákon č. 82/1998 Sb., jsou v souladu s judikaturou soudu dovolacího (srov. např. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 29. 6. 1999, sp. zn. 2 Cdon 129/97, usnesení Nejvyššího soudu ze dne 11. 1. 2012, sp. zn. 28 Cdo 839/2011, proti němuž podaná ústavní stížnost byla odmítnuta usnesením Ústavního soudu ze dne 14. 6. 2012, sp. zn. II. ÚS 1301/12, nebo rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 24. 6. 2015, sp. zn. 30 Cdo 1260/2014, proti němuž podaná ústavní stížnost byla odmítnuta usnesením


text:
Ústavního soudu ze dne 22. 10. 2015, sp. zn. II. ÚS 2794/15).
 Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 20. 8. 2012, sp. zn. 28 Cdo 2927/2010, na který žalobce odkazuje a podle něhož měl soud dle žalobcova názoru postupovat, se týká jiných skutkových okolností a na posuzovanou věc se tedy nevztahuje.
 Nad rámec výše uvedeného je nutné zdůraznit, že uvádí-li právní zástupce v dovolání, že žalobce podal proti napadenému rozhodnutí odvolacího soudu dovolání, na jehož písemné vyhotovení odkazuji a dále uvádím , musí Nejvyšší soud konstatovat, že k podání samotného žalobce ze dne 2. 2. 2016 (č. l. 72) nelze vzhledem k ustanovení § 241a odst. 5 o. s. ř. přihlížet (přinejmenším v částech, v nichž vymezuje dovolací důvod a rozsah, v jakém napadá rozhodnutí odvolacího soudu).
 Z ustanovení § 241a odst. 5 o. s. ř. vyplývá, že k dodatečnému splnění podmínky povinného zastoupení dovolatele musí advokát již učiněné podání dovolatele nahradit vlastním podáním, a to alespoň pokud jde o vymezení rozsahu, v jakém se rozhodnutí odvolacího soudu napadá, a vymezení dovolacího důvodu. K podání učiněnému samotným účastníkem řízení Nejvyšší soud v uvedeném rozsahu nepřihlíží (srov. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 10. 6. 2015, sp. zn. 30 Cdo 5176/2014, proti němuž podaná ústavní stížnost byla odmítnuta usnesením Ústavního soudu ze dne 22. 9. 2015, sp. zn. I. ÚS 2634/15, usnesení Nejvyššího soudu ze dne 10. 6. 2015, sp. zn. 30 Cdo 9/2015, proti němuž podaná ústavní stížnost byla odmítnuta usnesením Ústavního soudu ze dne 22. 9. 2015, sp. zn. I. ÚS 2710/15 a usnesení Ústavního soudu ze dne 24. 11. 2015, sp. zn. IV. ÚS 2565/15).
 Jak vyplývá z výše uvedeného, vzhledem ke změně právní úpravy není již použitelná judikatura, podle které ke splnění podmínky zastoupení advokátem postačuje, aby právní zástupce dovolatele sdělil soudu, že se s podáním zastoupeného účastníka (dovolatele) ztotožňuje (srov. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 27. 5. 1999, sp. zn. 26 Cdo 1121/99).


text:
FINEAL s.r.o. České Budějovice - České Budějovice 2 IČO 28087178 kontakty (19.01.2019) | Finance.cz
 FINEAL s.r.o. České Budějovice - České Budějovice 2 IČO: 28087178
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu FINEAL s.r.o., která sídlí v obci České Budějovice - České Budějovice 2 a bylo jí přiděleno IČO 28087178.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma FINEAL s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem FINEAL s.r.o. se sídlem v obci České Budějovice - České Budějovice 2 byla založena v roce 2008. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 1 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Malířství, lakýrnictví, natěračství , Výroba, instalace, opravy elektrických strojů a přístrojů, elektronických a telekomunikačních zařízení a další.
 Základní údaje o FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 Krajský soud v Českých Budějovicích 6.8.2008
 C 16446
 28087178
 FINEAL s.r.o.
 Aktuální kontaktní údaje FINEAL s.r.o.
 djz6dvt
 CZ28087178
 Krčínova 1135/38 ČESKÉ BUDĚJOVICE 2 370 11 ČESKÉ BUDĚJOVICE 11
 5002005350/5500 17.6.2015
 Kontakty na FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 Krčínova 1135 , 370 11 České Budějovice - České Budějovice 2 Česká republika
 České Budějovice - České Budějovice 2, Krčínova 1135/38, PSČ 37011 6.8.2008
 Krčínova 1135/38, České Budějovice 370 11
 Krčínova 1135/38, České Budějovice 2, 37011 České Budějovice
 Obory činností FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 malířství, lakýrnictví, natěračství 6.8.2008
 výroba, instalace, opravy elektrických strojů a přístrojů, elektronických a telekomunikačních zařízení 6.8.2008
 Vedení firmy FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 Martin Stýblo 16.3.2014
 Krčínova 1135 , 370 11 České Budějovice Česká republika
 Krčínova 1135/38, České Budějovice 2, 370 11 České Budějovice
 Martin Stýblo 6.8.2008 - 16.3.2014
 České Budějovice, Krčínova 1135/38, PSČ 37011
 Vlastníci firmy FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 Sbírka Listin FINEAL s.r.o. IČO: 28087178
 C 16446/SL 34 účetní závěrka [2014] 2014 - vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 2.5.2015 4.5.2015 2
 C 16446/SL 32 účetní závěrka [2012] 2012 - příloha Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 3
 C 16446/SL 31 účetní závěrka [2012] 2012 - vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 2
 C 16446/SL 30 účetní závěrka [2012] 2012 - ro Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 4
 C 16446/SL 29 účetní závěrka [2011] 2011 - příloha Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 3
 C 16446/SL 28 účetní závěrka [2011] 2011 - vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 2
 C 16446/SL 27 účetní závěrka [2011] 2011 - ro Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 4
 C 16446/SL 26 účetní závěrka [2010] 2010 - příloha Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 3
 C 16446/SL 25 účetní závěrka [2010] 2010 - vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 2
 C 16446/SL 24 účetní závěrka [2010] 2010 - ro Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 4
 C 16446/SL 23 účetní závěrka [2009] 2009 - příloha Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 3
 C 16446/SL 22 účetní závěrka [2009] 2009 -


text:
vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 2
 C 16446/SL 21 účetní závěrka [2009] 2009 - ro Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 4
 C 16446/SL 20 účetní závěrka [2008] 2008 - příloha Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 3
 C 16446/SL 19 účetní závěrka [2008] 2008 - vzz Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 2
 C 16446/SL 18 účetní závěrka [2008] 2008 - ro Krajský soud v Českých Budějovicích 21.2.2014 24.2.2014 4
 C 16446/SL 9 účetní závěrka [2011] Příloha k účetní závěrce Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 3
 C 16446/SL 8 účetní závěrka [2009] Příloha k účetní závěrce Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 3
 C 16446/SL 7 účetní závěrka [2009] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 2
 C 16446/SL 6 účetní závěrka [2012] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 4
 C 16446/SL 5 účetní závěrka [2010] Příloha k účetní závěrce Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 3
 C 16446/SL 4 účetní závěrka [2012] Příloha k účetní závěrce Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 3
 C 16446/SL 3 účetní závěrka [2008] Příloha k účetní závěrce Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 3
 C 16446/SL 17 účetní závěrka [2009] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 4
 C 16446/SL 16 účetní závěrka [2010] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 4
 C 16446/SL 15 účetní závěrka [2008] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 4
 C 16446/SL 14 účetní závěrka [2011] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 4
 C 16446/SL 13 účetní závěrka [2010] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 2
 C 16446/SL 12 účetní závěrka [2008] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 2
 C 16446/SL 11 účetní závěrka [2012] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 2
 C 16446/SL 10 účetní závěrka [2011] Krajský soud v Českých Budějovicích 20.2.2014 20.2.2014 2
 C 16446/SL 2 podpisové vzory Krajský soud v Českých Budějovicích 21.8.2008 1
 C 16446/SL 1 notářský zápis 324/2008 Krajský soud v Českých Budějovicích 21.8.2008 5
 Hodnocení FINEAL s.r.o.
 Výpis dat pro firmu FINEAL s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy FINEAL s.r.o., 28087178 na obchodním rejstříku
 výpis firmy FINEAL s.r.o., 28087178 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy FINEAL s.r.o., 28087178 na Datových schránkách
 FINEAL s.r.o. - 28087178 - České Budějovice , Krčínova 1135/38


text:
128/2016 Sb. - Beck-online
 128/2016 Sb.: od 10. 5. 2016
 ČÁST TŘETÍ. Změna zákona o resortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách (čl. 4)
 ČÁST ČTVRTÁ. Změna zákona o Státním zemědělském intervenčním fondu
 4. 6. 2020 09:01:54
 128/2016 Sb. znění účinné od 10. 5. 2016
 Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění zákona č. 493/2000 Sb., zákona č. 141/2001 Sb., zákona č. 187/2001 Sb., zákona č. 320/2001 Sb., zákona č. 450/2001 Sb., zákona č. 202/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 479/2003 Sb., zákona č. 186/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 482/2004 Sb., zákona č. 1/2005 Sb., zákona č. 127/2005 Sb., zákona č. 361/2005 Sb., zákona č. 377/2005 Sb., zákona č. 546/2005 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 130/2006 Sb., zákona č. 138/2006 Sb., zákona č. 140/2006 Sb., zákona č. 230/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 174/2007 Sb., zákona č. 270/2007 Sb., zákona č. 26/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 109/2009 Sb., zákona č. 154/2009 Sb., zákona č. 214/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 417/2009 Sb., zákona č. 421/2009 Sb., zákona č. 139/2010 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákona č. 427/2010 Sb., zákona č. 30/2011 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 366/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb., zákona č. 456/2011 Sb., zákona č. 457/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb., zákona č. 465/2011 Sb., zákona č. 171/2012 Sb., zákona č. 407/2012 Sb., zákona č. 501/2012 Sb., zákona č. 303/2013 Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013 Sb., zákona č. 250/2014 Sb., zákona č. 25/2015 Sb., zákona č. 320/2015 Sb. a zákona č. 357/2015 Sb., se mění takto:
 V § 2 odst. 1 se za slovo „pokud“ vkládají slova „tento nebo“.
 V § 3 písm. h) se na konci textu bodu 3 doplňují slova „nebo v bankách v zahraničí“.
 V § 3 písm. h) bodě 10 se slova „určených k příjmu dotací ze státního rozpočtu, státních fondů a Národního fondu“ zrušují.
 V § 3 písm. h) body 11 až 14 znějí:
 účtech územních samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí určených k příjmu prostředků poskytovaných ze státního rozpočtu, státních fondů, Národního fondu a dalších prostředků, které si na ně územní samosprávné celky nebo dobrovolné svazky obcí převedou nebo je na ně přijmou; tyto účty územních samosprávných celků jsou určeny též k příjmu výnosů daní nebo podílu na nich, převáděných těmto příjemcům podle zákona upravujícího rozpočtové určení daní, pokud územní samosprávný celek tuto možnost nevyloučí písemným oznámením ministerstvu a správci daně,
 účtech Regionálních rad regionů soudržnosti určených k příjmu prostředků poskytovaných ze státního rozpočtu a Národního fondu a dalších prostředků, které si na ně Regionální rady regionů soudržnosti převedou nebo je na ně přijmou,
 účtech veřejných výzkumných institucí určených k příjmu prostředků poskytovaných ze státního rozpočtu a Národního fondu a dalších prostředků, které si na ně veřejné výzkumné instituce převedou nebo je na ně přijmou,
 účtech veřejných vysokých škol určených k příjmu


text:
prostředků poskytovaných ze státního rozpočtu, státních fondů a Národního fondu a dalších prostředků, které si na ně veřejné vysoké školy převedou nebo je na ně přijmou,“.
 V § 3 písm. h) se za bod 14 vkládá nový bod 15, který včetně poznámek pod čarou č. 47 a 51 zní:
 účtech Všeobecné zdravotní pojišťovny České republiky, včetně zvláštního účtu veřejného zdravotního pojištění47), účtech resortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťoven a svazů zdravotních pojišťoven; to se netýká účtů vytvořených pro příjmy a výdaje ze zdaňovaných činností51),
 § 20 zákona č. 592/1992 Sb., o pojistném na veřejné zdravotní pojištění.
 Například § 6 odst. 2 písm. e) vyhlášky č. 418/2003 Sb., kterou se stanoví podrobnější vymezení okruhu a výše příjmů a výdajů fondů veřejného zdravotního pojištění zdravotních pojišťoven, podmínky jejich tvorby, užití, přípustnosti vzájemných převodů finančních prostředků a hospodaření s nimi, limit nákladů na činnost zdravotních pojišťoven krytých ze zdrojů základního fondu včetně postupu propočtu tohoto limitu, ve znění vyhlášky č. 656/2004 Sb., vyhlášky č. 519/2005 Sb., vyhlášky č. 356/2007 Sb., vyhlášky č. 127/2010 Sb., vyhlášky č. 302/2012 Sb. a vyhlášky č. 280/2014 Sb.“.
 Dosavadní bod 15 se označuje jako bod 16.
 V § 6 odst. 1 písm. i) se slova „a majetku České republiky, se kterým je příslušné hospodařit Ministerstvo obrany [§ 48 odst. 2 písm. d)]“ zrušují.
 V § 7 odst. 1 písm. x) se slova „ , na financování hlavních činností vymezených jeho zakladatelem“ zrušují.
 V § 7 odst. 1 se na konci textu tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se nové písmeno z), které včetně poznámek pod čarou č. 48, 49 a 50 zní:
 výdaj podle přímo použitelných předpisů Evropské unie do finančního nástroje48) nebo fondu fondů49) v souladu s uzavřenou dohodou o financování50).
 Čl. 2 písm. p) nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002, v platném znění.
 Čl. 2 odst. 27 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, v platném znění.
 Čl. 38 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, v platném znění.“.
 V § 14 se na konci odstavce 10 doplňuje věta „Věta první se nevztahuje na dotaci, která byla příjemci poskytnuta ve výši výdajů, případně nákladů, které příjemce uhradil z vlastních zdrojů před jejím poskytnutím.“.
 V § 14d se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „a příspěvkových organizací“.
 V § 14e odst. 1 větě první se za slova „domnívá-li se“ vkládá slovo „důvodně“.
 V § 14f odst. 1 a 3 se za slovo „zjištění“ vkládá slovo „důvodně“.
 V § 26 odst. 1 písm. a) se za slovo „§


text:
23“ vkládají slova „odst. 1“.
 V § 26 odst. 1 písm. h) se za slovo „podle“ vkládají slova „§ 3 písm. o) bod 4 a“.
 V § 33 odstavec 6 zní:
 „(6) Majitelé účtů podle § 3 písm. h) jsou povinni poskytovat ministerstvu informace pro průběžné sledování vývoje peněžních prostředků na těchto účtech a pro kontrolu jejich použití, a dále jsou povinni udělit České národní bance souhlas s poskytováním informací o stavu a pohybech peněžních prostředků na těchto účtech ministerstvu.“.
 V § 33 odst. 7 se slova „1 až 9“ nahrazují slovy „1 až 10 a 15“.
 V § 33 odst. 8 větě první se slova „10 až 15“ nahrazují slovy „11 až 14 a 16“, ve větě druhé se slova „1 až 9“ nahrazují slovy „1 až 10 a 15“ a věta čtvrtá se zrušuje.
 V § 33 odst. 9 se slova „10 až 15“ nahrazují slovy „11 až 14 a 16“.
 V § 33 se doplňuje odstavec 11, který zní:
 „(11) Majitelé účtů podle § 3 písm. h) bodů 11 až 14 a 16 se mohou za účelem zvýšení efektivity řízení likvidity státní pokladny s ministerstvem dohodnout, že peněžní prostředky ponechají uloženy na účtu podřízeném státní pokladně v dohodnuté výši a na předem stanovenou dobu. Součástí této dohody je též sjednání výše peněžního plnění nahrazujícího úrok poskytovaného majitelům účtů ministerstvem podle odstavce 9.“.
 V § 34 odstavec 6 zní:
 „(6) Ministerstvo je oprávněno stanovovat majitelům účtů podle § 3 písm. h) termíny a rozsah režimu realizace plateb a povolovat jeho výjimky pro provádění platebních operací na účtech podle § 3 písm. h); ustanovení § 33 odst. 8 věty první ani ustanovení zvláštních právních předpisů tím nejsou dotčena.“.
 V § 34 odst. 8 větě první a třetí se slova „a pobočkách zahraničních bank“ nahrazují slovy „nebo v bankách v zahraničí“.
 V § 35 odst. 5 větě první se slova „státním fondům“ nahrazují slovy „majitelům účtů podle § 3 písm. h), s výjimkou organizačních složek státu a příspěvkových organizací, které nejsou zdravotnickými zařízeními,“.
 V § 35 odst. 6 se za slova „odstavce 5“ doplňují slova „a podle § 35a odst. 4“.
 (1) Ministerstvo je oprávněno přijmout na základě rozhodnutí vlády za Českou republiku úvěr od Evropské investiční banky, Rozvojové banky Rady Evropy nebo jiné mezinárodní finanční instituce na financování konkrétních programů nebo projektů.
 (2) Smlouvu o úvěru podle odstavce 1 sjednává a uzavírá za Českou republiku ministr financí. K výkonu práv a povinností České republiky ze smlouvy o úvěru a k hospodaření s peněžními prostředky z přijatého úvěru je příslušné ministerstvo.
 (3) Prostředky získané úvěrem lze použít v roce přijetí na úhradu výdajů, které byly ve státním rozpočtu rozpočtovány. V letech následujících po roce přijetí úvěru budou výdaje hrazené z prostředků získaných úvěrem rozpočtovány.
 (4) Rozhodne-li tak vláda, je ministerstvo oprávněno prostředky získané úvěrem použít v souladu s § 35 odst. 6 na poskytování zápůjček a úvěrů státním fondům a případně i dalším osobám, a to na financování konkrétních programů nebo projektů.“.
 V § 45 odst. 10 větě druhé se


text:
za slovem „příjmem“ čárka zrušuje.
 Poznámka pod čarou č. 44 se včetně odkazu na ni zrušuje.
 V § 48 odst. 4 písm. d) se slova „zvláštním zákonem46)“ nahrazují slovy „zákonem upravujícím pojištění odpovědnosti z provozu vozidla46)“.
 § 23a odst. 3 zákona č. 168/1999 Sb., ve znění zákona č. 160/2013 Sb.“.
 V § 53 se doplňují odstavce 7 a 8, které znějí:
 „(7) Příspěvkové organizace mající zastoupení v zahraničí si mohou po předchozím souhlasu zřizovatele zřídit účet u banky v zahraničí k soustředění výnosů a k zajištění úhrady nákladů.
 (8) Příspěvkové organizace mohou po předchozím souhlasu ministerstva zřizovat u bank účty, ze kterých lze uskutečňovat platby související s pracovní cestou prostřednictvím platebních karet při pracovních cestách. Prostřednictvím platebních karet lze z těchto účtů uskutečňovat další platby, jejichž úhradu není možné provést jiným způsobem.“.
 V § 54 odst. 1 písm. e) a f) se slovo „provozních“ zrušuje.
 V § 55 se na konci textu odstavce 5 doplňuje věta „Ustanovení odstavců 2 a 3 se dále nevztahují na příspěvkové organizace, u nichž byl zhoršený hospodářský výsledek způsoben bezúplatným převodem majetku z důvodu plnění povinností podle zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi52).“.
 Zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi), ve znění zákona č. 177/2013 Sb.“.
 V § 57 se odstavec 5 včetně poznámky pod čarou č. 28a zrušuje.
 Na konci § 75 se doplňuje věta „Ustanovení § 14 odst. 10 věty druhé není větou první dotčeno.“.
 V § 77 se na konci odstavce 1 doplňuje věta „Pro změnu podmínek, za kterých byly do 31. prosince 2000 poskytnuty dotace rozhodnutím poskytovatele, se použije § 14 odst. 13 obdobně.“.
 Příspěvkové organizace a státní organizace Správa železniční dopravní cesty, které mají vedeny účty u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb, zřídí nejpozději do 9 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona místo nich nové účty u České národní banky, převedou na ně peněžní prostředky z dosavadních účtů u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb a dosavadní účty vedené u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb zruší. Do doby převedení peněžních prostředků do České národní banky jsou tyto subjekty povinny informovat Ministerstvo financí do desátého dne každého měsíce o počtu účtů vedených v bankách nebo u ostatních poskytovatelů platebních služeb k poslednímu dni přecházejícího měsíce a o průměrné výši prostředků na nich za předcházející měsíc.
 Všeobecná zdravotní pojišťovna, resortní, oborové, podnikové a další zdravotní pojišťovny a svazy zdravotních pojišťoven, které mají vedeny účty u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb, zřídí nejpozději do 9 měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona místo nich nové účty u České národní banky, převedou na ně peněžní prostředky z dosavadních účtů u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb a dosavadní účty vedené u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb zruší. Vybrané dosavadní účty vedené u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb se nezruší. Tyto účty mohou být po převedení peněžních prostředků podle věty první používány pouze ze zvláštních důvodů pro příjem peněžních prostředků a


text:
peněžní prostředky na ně přijímané musejí být neprodleně převáděny na účty u České národní banky. Účty podle věty druhé musejí být zrušeny nejpozději do 24 měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona. Do doby zrušení účtů vedených v bankách nebo u ostatních poskytovatelů platebních služeb jsou subjekty uvedené ve větě první povinny informovat Ministerstvo financí do desátého dne každého měsíce o počtu těchto účtů k poslednímu dni předcházejícího měsíce a o průměrné výši prostředků na nich za předcházející měsíc.
 Peněžní prostředky na účtech u bank nebo ostatních poskytovatelů platebních služeb, které nebylo možné zrušit vzhledem k tomu, že peněžní prostředky nebylo možné převést do České národní banky do 9 měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona, převedou příspěvkové organizace, státní organizace Správa železniční dopravní cesty, Všeobecná zdravotní pojišťovna, resortní, oborové, podnikové a další zdravotní pojišťovny a svazy zdravotních pojišťoven do České národní banky neprodleně po odpadnutí důvodu, pro který nebylo možné je převést dříve. Do doby převedení peněžních prostředků do České národní banky jsou subjekty uvedené ve větě první povinny informovat Ministerstvo financí do desátého dne každého měsíce o počtu účtů vedených v bankách nebo u ostatních poskytovatelů platebních služeb k poslednímu dni předcházejícího měsíce a o průměrné výši prostředků na nich za předcházející měsíc. Po uplynutí 9 měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona lze účty podle věty první vést pouze se souhlasem Ministerstva financí.
 Zákon č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně České republiky, ve znění zákona č. 592/1992 Sb., zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 60/1995 Sb., zákona č. 149/1996 Sb., zákona č. 48/1997 Sb., zákona č. 305/1997 Sb., zákona č. 93/1998 Sb., zákona č. 127/1998 Sb., zákona č. 69/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 49/2002 Sb., zákona č. 420/2003 Sb., zákona č. 455/2003 Sb., zákona č. 438/2004 Sb., zákona č. 17/2006 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 298/2011 Sb., zákona č. 369/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb., zákona č. 60/2014 Sb., zákona č. 109/2014 Sb., zákona č. 256/2014 Sb. a zákona č. 200/2015 Sb., se mění takto:
 V § 4 se písmeno b) zrušuje.
 V § 7 odst. 1 písm. b) se věta třetí zrušuje.
 Změna zákona o resortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách (čl. 4)
 Zákon č. 280/1992 Sb., o resortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 15/1993 Sb., zákona č. 60/1995 Sb., zákona č. 149/1996 Sb., zákona č. 48/1997 Sb., zákona č. 93/1998 Sb., zákona č. 127/1998 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 49/2002 Sb., zákona č. 420/2003 Sb., zákona č. 438/2004 Sb., zákona č. 117/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 351/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 298/2011 Sb., zákona č. 369/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb., zákona č. 60/2014 Sb., zákona č. 109/2014 Sb., zákona č. 256/2014 Sb. a zákona č. 200/2015 Sb., se mění takto:
 V


text:
§ 12 odst. 2 se písmeno a) zrušuje.
 V § 18 odst. 1 se věta třetí zrušuje.
 V § 19 odstavec 1 včetně poznámky pod čarou č. 26 zní:
 „(1) Z finančních prostředků základního fondu zaměstnanecké pojišťovny může zaměstnanecká pojišťovna použít prostředky odpovídající až 1 promile z pojistného na veřejné zdravotní pojištění po přerozdělení provedeném podle zákona o pojistném na veřejné zdravotní pojištění26) za bezprostředně předcházející kalendářní rok jako zdroj fondu prevence v případě splnění podmínek naplnění rezervního fondu a vyrovnaného hospodaření. Za splnění těchto podmínek může zaměstnanecká pojišťovna převést jako zdroj fondu prevence také finanční prostředky z provozního fondu a příjmy plynoucí z pokut, přirážek k pojistnému a penále účtovaných touto pojišťovnou v oblasti veřejného zdravotního pojištění.
 Zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na veřejné zdravotní pojištění, ve znění pozdějších předpisů.“.
 V § 6a zákona č. 256/2000 Sb., o Státním zemědělském intervenčním fondu a o změně některých dalších zákonů (zákon o Státním zemědělském intervenčním fondu), ve znění zákona č. 179/2014 Sb., se na konci odstavce 4 doplňují věty „Nevyčerpané finanční zdroje na bankovních účtech podle odstavce 1 písm. a), b) podléhají finančnímu vypořádání za rok, v němž dojde k vyplacení celkového objemu oprávněných nároků žadatelů u příslušného opatření. Nevyčerpané finanční zdroje na bankovních účtech podle odstavce 1 písm. j) vrací Fond na účet určený Ministerstvem zemědělství.“.
 Přehled souvislostí Verze(1) Důvodové zprávy (1) Novelizované předpisy (4) Dokumenty EU (31) Aktuální k datu Historie Editorial Záložky
 Souvislosti k 128/2016 Sb. bez vazby na §
 od 10.05.2016
 128/2016 Dz
 Zákon č. 551/1991 Sb. 12.05.2020 -
 Zákon č. 280/1992 Sb. 12.05.2020 -
 Dokumenty EU (31)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Rada Evropské unie, Nařízení, 32014R0223)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Rada Evropské unie, Nařízení, 32013R1301)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (Rada Evropské unie, Nařízení, 32013R1300)


text:
Soud osvobodil exprimátora Hudečka v kauze Opencard. Původní soudce čelí obžalobám kvůli zkreslení protokolů | Hospodářské noviny (iHNed.cz)
 Soud osvobodil exprimátora Hudečka v kauze Opencard. Původní soudce čelí obžalobám kvůli zkreslení protokolů
 Bývalý pražský primátor Tomáš Hudeček (dříve TOP 09). autor: ČTK
 13. 3. 2020 09:21 / 3 minuty čtení
 Hudeček Tomáš Opencard primátor Praha soud
 Soud v pátek zprostil obžaloby bývalého pražského primátora Tomáše Hudečka (dříve TOP 09) i ostatní tři obviněné v kauze karty Opencard. Verdikt, podle nějž nebylo počínání radních trestným činem, není pravomocný. Původní soudce, který obžalované dvakrát shledal vinnými, nyní čelí kárným žalobám kvůli zkreslení protokolů z hlavního líčení. Původní státní zástupkyně je pak v jiné kauze stíhána za zneužití pravomoci.
 "Nejednalo se o svévolné rozhodnutí jedince nebo několika jedinců, ale o rozhodnutí na základě podkladů odborné povahy," konstatovala nová předsedkyně senátu Denisa Durdíková. Veškerá magistrátem vyžádaná odborná stanoviska se přitom podle ní shodovala na tom, že ani z hlediska ochrany autorského díla nelze oslovit jiný subjekt než Haguess. "Činnost obžalovaných navazovala na činnost předcházející reprezentace hlavního města Prahy," podotkla soudkyně.
 Pražští radní jednomyslně schválili navazující kontrakty s Haguess poté, co jim to doporučila hodnoticí komise. Obžalobě původně čelili všichni hlasující, větší část z nich už ale justice pravomocně osvobodila.
 Zbývající obžalovaní poukazovali na to, že Opencard byla dlouhodobým problémem z éry primátora Pavla Béma (ODS) a že kvůli dříve uzavřeným licenčním smlouvám nemohli postupovat jinak.
 Durdíková také zkritizovala posudek České znalecké, o který se opírala obžaloba. "Tento znalecký ústav vykročil z mezí objektivity formulovaných závěrů a činil i závěry, které mu vůbec nepříslušely," uvedla. Soud se tak přiklonil k posudkům obstaraným obhajobou. Vorlíčková v pátek novinářům řekla, že stály milion korun. I proto obžalovaní plánují žádat od státu náhradu škody.
 Podivuhodný případ pražské Opencard
 Komentář Další zastávkou v nekončící kauze karty Opencard jsou podmíněné tresty pro dva exprimátory a další tři lidi z vedení magistrátu. Systém, který...
 "Člověk má radost, ale už je tím takový umlácený," komentoval rozsudek Hudeček. "Osm let v životě člověka je hodně," řekl v narážce na délku stíhání. "Spousta z nás se kvůli tomu zadlužila, peníze na právníky se sháněly leckde," dodal.
 Vrchní soud podruhé zrušil odsuzující verdikt v kauze Opencard. Případ exprimátora Hudečka se vrací k městskému soudu
 Pražský vrchní soud podruhé zrušil odsuzující rozsudek v kauze Opencard a pražských radních. Odvolací senát vrátil případ k novému projednání...
 Bývalý pražský primátor Hudeček se přestěhoval do Ostravy. Ani lidé s nadprůměrnými příjmy si už byty v Praze dovolit nemohou, tvrdí
 Není to tak, že bych neměl peníze na nájem, ale dávat veškeré disponibilní prostředky na bydlení nechci, uvádí exprimátor v rozhovoru jako jeden...


text:
Informace o nakládání s osobními údaji – Potvor - pomáhat tvořit
 Informace o nakládání s osobními údaji pro uživatele webových stránek www.potvor.cz - GDPR
 Uživatel nemá povinnost osobní údaje poskytnout. Poskytnutí osobních údajů je však nutným požadavkem pro uzavření a plnění smlouvy a bez poskytnutí osobních údajů není možné smlouvu uzavřít či jí plnit
 Provozovatel portálu www.potvor.cz je správcem osobních údajů uživatelů podle čl. 4 bod 7) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (dále jen: “GDPR”). Správce se zavazuje zpracovávat osobní údaje v souladu s právními předpisy, zejm. GDPR.
 Správce osobních údajů na www.potvor.cz je Zdeněk Nožička, Bratří Štefanů 806, Hradec Králové, IČ 66818586, DIČ CZ-6907033078.
 K vašim údajům má dále přístup:
 Complete Internet Services, s.r.o. Fortna 43, 506 01 Jičín - uzavřena zpracovatelská smlouva
 Google LLC, Mountain View, CA 94043, USA - anonymní statistika Google Analytics - smluvní ujednání v rámci obchodních podmínek
 Konkrétní prodejce, jehož zboží zakoupíte (právní titul - plnění kupní smlouvy) - smluvní ujednání v rámci obchodních podmínek
 Při objednávce jsou vyžadovány osobní údaje, které jsou nutné pro úspěšné vyřízení objednávky (dodací adresa, email, telefonní číslo). Účelem zpracování osobních údajů je vyřízení objednávky uživatele a výkon práv a povinností vyplývajících ze smluvního vztahu mezi www.potvor.cz a uživatelem.
 Na Potvor.cz ukládáme a spravujeme osobní údaje našich uživatelů.
 Název profilu (veřejný)
 Profilový obrázek (veřejný)
 Přihlašovací heslo (neveřejné, uloženo v šifrovací podobě)
 IČ – pouze prodejci
 DIČ – pouze prodejci
 Číslo bankovního účtu (neveřejný)
 Nákup a prodej zboží a služeb na www.potvor.cz - zprostředkování uzavření kupní smlouvy - právním základem takového zpracování je tedy plnění kupní smlouvy. (Tyto osobní údaje získáváme výhradně na základě vaší registrace na www.potvor.cz nebo vyplněním vašich údajů při objednávce v košíku.)
 Využití vašeho emailu za účelem zasílání newsletterů (novinek a sdělení ohledně zboží www.potvor.cz) – a to však pouze v případě udělení vašeho výslovného souhlasu. V žádném případě nebude vaše e-mailová adresa předána třetím stranám a váš souhlas se zasíláním newsletterů můžete kdykoliv a s okamžitou platností odvolat kliknutím na odkaz uvedený v každé emailové zprávě nebo ve svém účtu na adrese: https://www.potvor.cz/muj-profil/upravit-profil
 Na www.potvor.cz nepoužíváme cookies za účelem osobní identifikace uživatelů.
 Uživatel má právo požadovat od www.potvor.cz přístup ke svým osobním údajům dle čl. 15 GDPR, opravu osobních údajů dle čl. 16 GDPR, popřípadě omezení zpracování dle čl. 18 GDPR. Uživatel má právo na výmaz osobních údajů dle čl. 17 odst. 1 písm. a), a c) až f) GDPR. Dále má uživatel právo vznést námitku proti zpracování dle čl. 21 GDPR a právo na přenositelnost údajů dle čl. 20 GDPR.
 Pokud prodávající nepřijal žádnou objednávku jeho data mohou být na jeho žádost smazána.
 Máte právo na opravu svých osobních údajů, kterou můžete provést ve svém účtu na adrese: https://www.potvor.cz/muj-profil/upravit-profil. V případě neregistrovaných uživatelů nás pro případné opravy kontaktujte prosím - https://www.potvor.cz/kontakt
 Udělený souhlas pro zasílání emailových zpráv můžete kdykoliv odvolat bez uvedení důvodů. A to


text:
kliknutím na odkaz uvedený v každé emailové zprávě nebo ve svém účtu na adrese: https://www.potvor.cz/muj-profil/upravit-profil
 Data jsou uchovávána po dobu stejné činnosti internetového portálu www.potvor.cz nebo po zákonem danou lhůtu, je-li delší (daňový zákon – 10 let)
 Vaše data zpracovává Poskytovatel těchto služeb - firma Complete Internet Services, s.r.o., se kterou máme uzavřenou smlouvu v souladu s pravidly GDPR o Zpracování osobních údajů. Poskytovatel se zavazuje, že technicky a organizačně zabezpečí ochranu zpracovávaných osobních údajů tak, aby nemohlo dojít k neoprávněnému nebo nahodilému přístupu k údajům, k jejich změně, zničení či ztrátě, neoprávněným přenosům, k jejich jinému neoprávněnému zpracování, jakož i k jinému zneužití a aby byly personálně a organizačně nepřetržitě po dobu zpracovávání údajů zabezpečeny veškeré povinnosti zpracovatele osobních údajů, vyplývající z právních předpisů.
 Při přenosu dat a souborů se používá zabezpečeného protokolu HTTPS.


text:
161/2000 Sb. Vyhláška Ministerstva vnitra, kterou se upravují některé podrobnosti služebního poměru příslušníků P...
 Vyhláška č. 161/2000 Sb.Vyhláška Ministerstva vnitra, kterou se upravují některé podrobnosti služebního poměru příslušníků Policie České republiky
 Částka 50/2000
 Účinnost od 22.06.2000
 Zrušeno k 01.07.2002 (287/2002 Sb.)
 ČÁST PRVNÍ - VZNIK A ZMĚNY SLUŽEBNÍHO POMĚRU (§ 1 - § 13)
 ČÁST DRUHÁ - DOBA SLUŽBY A DOBA ODPOČINKU (§ 15 - § 17)
 ČÁST TŘETÍ - SLUŽEBNÍ VOLNO PRO PŘEKÁŽKY VE SLUŽBĚ A STUDIJNÍ VOLNO (§ 18 - § 21)
 ČÁST ČTVRTÁ - DOHODA O ROZŠÍŘENÍ NEBO ZVÝŠENÍ VZDĚLÁNÍ (§ 22 - § 23)
 ČÁST PÁTÁ - PREVENTIVNÍ REHABILITACE (§ 24 - § 27)
 ČÁST ŠESTÁ - ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY PRO VÝKON SLUŽBY POLICISTEK (§ 28)
 ČÁST SEDMÁ - NÁHRADA ŠKODY (§ 29 - § 38)
 ČÁST OSMÁ - NÁROKY SOUVISEJÍCÍ SE SKONČENÍM SLUŽEBNÍHO POMĚRU (§ 39 - § 44)
 ČÁST DEVÁTÁ - ŘÍZENÍ VE VĚCECH SLUŽEBNÍHO POMĚRU (§ 45)
 ČÁST DESÁTÁ - ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ (§ 46 - § 47)
 ze dne 5. června 2000,
 Ministerstvo vnitra stanoví podle § 4 odst. 5, § 13, § 15 odst. 3, § 16 odst. 2, § 20 odst. 3, § 26, § 43 odst. 2, § 45 odst. 2, § 46 odst. 3, § 52 odst. 3, § 53 odst. 4, § 64 odst. 5, § 66 odst. 3, § 95 odst. 2, § 121, 138 zákona č. 186/1992 Sb., o služebním poměru příslušníků Policie České republiky, ve znění zákona č. 326/1993 Sb. a zákona č. 40/1994 Sb., (dále jen "zákon") a v dohodě s Ministerstvem zdravotnictví podle § 68 odst. 3 zákona:
 (1) Občan, který se uchází o přijetí do služebního poměru příslušníka Policie České republiky, (dále jen "uchazeč") předkládá služebnímu funkcionáři1)
 a) vyplněný tiskopis (osobní dotazník) a životopis,
 c) rodný nebo rodný a křestní list nebo jeho ověřenou kopii,
 g) výpis z evidence Rejstříku trestů, jenž není starší 3 měsíců,
 h) písemný souhlas s provedením šetření v evidencích Policie České republiky (dále jen "policie"),
 i) doklady o splnění podmínek stanovených zvláštními právními předpisy4) pro výkon funkce, do které má být při přijetí do služebního poměru ustanoven.
 (2) Služební funkcionář soustředí k osobě uchazeče
 b) informace policie, které se vztahují k jeho bezúhonnosti, a
 c) doklady o jeho fyzické, zdravotní a duševní způsobilosti k výkonu služby.
 Jmenování policisty, který dosáhl vysokoškolského vzdělání, do hodnosti při přijetí do služebního poměru
 (1) Policistu, který dosáhl vysokoškolského vzdělání, lze při přijetí do služebního poměru jmenovat do hodnosti poručíka nebo do hodnosti vyšší, jestliže před přijetím do služebního poměru vykonával odbornou praxi, jíž uplatní ve funkci, do které bude ustanoven. Policistu lze jmenovat nejvýše do hodnosti stanovené pro funkci, do níž je ustanovován. Do doby odborné praxe se mu započítává pouze doba praxe získaná po ukončení vysokoškolského vzdělání získaného absolvováním nejméně bakalářského studijního programu.5)
 a) 1 rok - u poručíka,
 b) 3 roky - u nadporučíka,
 c) 6 roků - u kapitána,
 d) 10 roků - u majora,
 e) 15 roků - u podplukovníka,
 f) 21 roků - u plukovníka.
 (3) Policistu,


text:
který byl při přijetí do služebního poměru jmenován do hodnosti poručíka nebo do hodnosti vyšší, lze povýšit po skončení zkušební doby do hodnosti nadporučíka nebo do hodnosti vyšší, nejvýše však do hodnosti, která je stanovena pro funkci, do níž je ustanoven, jestliže před přijetím vykonával odbornou praxi po dobu odpovídající dvojnásobku doby stanovené v odstavci 2 písm. a) až c) nebo jedenapůlnásobku doby stanovené v odstavci 2 písm. d) až f).
 Jmenování uchazeče, který již byl ve služebním poměru, do hodnosti při přijetí do služebního poměru
 (1) Uchazeč je při opětovném přijetí do služebního poměru jmenován do hodnosti, kterou dosáhl v předchozím služebním poměru, pokud mu není přiznána hodnost vyšší podle § 9 zákona nebo podle § 2.
 (2) Za předchozí služební poměr podle odstavce 1 se považuje též služební poměr příslušníka Vězeňské služby České republiky, příslušníka Celní správy České republiky a příslušníka Bezpečnostní informační služby.
 (3) Pro účely jmenování uchazeče, který byl ve služebním poměru celníka, do hodnosti při přijetí do služebního poměru, se považují za srovnatelné tyto hodnosti celníků:
 celní prezident - plukovník.
 4. praporčík - 5 let,
 (2) Za dobu úspěšného výkonu funkce, pro kterou je stanovena důstojnická hodnost, se považuje doba 6 let.
 (3) Policistovi se započítává do doby výsluhy let v hodnosti podle odstavce 1 a do doby úspěšného výkonu funkce podle odstavce 2 doba trvání služebního poměru s výjimkou doby
 c) služebního volna bez nároku na služební příjem, jestliže trvalo nepřetržitě alespoň jeden měsíc,
 d) další mateřské dovolené,6)
 e) dočasné neschopnosti k výkonu služby pro nemoc nebo úraz, jestliže nemá nárok na služební příjem v nemoci nebo na nemocenské.7)
 Důvody pro vypracování služebního hodnocení
 (1) Služební hodnocení se vypracuje na policistu zejména,
 a) má-li uplynout doba úspěšného výkonu funkce, pro kterou je stanovena důstojnická hodnost,
 (2) Služební hodnocení se vypracuje na žádost policisty nejdříve po uplynutí 6 měsíců od doby, kdy jeho poslední služební hodnocení nabylo právní moci.
 (1) Služební hodnocení obsahuje část hodnotící, závěr a poučení o možnosti podat odvolání.8)
 (2) Hodnotící část služebního hodnocení obsahuje údaje o způsobilosti policisty pro výkon funkce podle jeho odbornosti, služební aktivity, množství, kvality a náročnosti služebních úkolů a osobnostních předpokladů pro výkon funkce. Přitom se hodnotí zejména
 c) samostatnost výkonu funkce, systematičnost a efektivnost při řešení služebních úkolů, popřípadě při vedení podřízených policistů,
 e) způsobilost seznamovat se s utajovanými skutečnostmi a schopnost zabezpečovat jejich ochranu,9)
 f) fyzická zdatnost, připravenost realizovat oprávnění a plnit povinnosti vyplývající ze zákona a zvládnutí taktiky služebních zákroků podle charakteru vykonávané funkce.
 (3) Dále hodnotící část služebního hodnocení obsahuje výsledek zkoušky, kterou koná policista v rámci základní nebo další odborné přípravy, klasifikaci zdravotní způsobilosti policisty (s přihlédnutím na případná omezení a úlevy k výkonu služby) a klasifikaci duševní způsobilosti policisty pro výkon určených funkcí.
 (4) V závěru služebního hodnocení se uvede, zda je policista způsobilý vykonávat dosavadní funkci, nebo zda tuto způsobilost nemá.
 (5) Pokud je policista způsobilý vykonávat dosavadní funkci, v závěru se uvede, zda
 (6) Pokud není policista způsobilý vykonávat dosavadní funkci, v závěru se uvede, zda je způsobilý vykonávat


text:
jinou funkci, nebo zda je nezpůsobilý vykonávat jakoukoliv funkci.
 (3) Ustanovení odstavců 1 a 2 se nepoužijí pro obsazování funkcí v Úřadu pro zahraniční styky a informace.
 (1) Výběrové řízení vyhlašuje služební funkcionář, který je oprávněn ustanovit policistu do funkce obsazované na základě výběrového řízení, (dále jen "vyhlašovatel") uveřejněním v publikačním prostředku Ministerstva vnitra (dále jen "ministerstvo") nebo policie, popřípadě v hromadných sdělovacích prostředcích.
 e) platový tarif služebního příjmu stanovený podle zvláštních právních předpisů,10)
 f) kvalifikační předpoklady vzdělání a další požadavky pro výkon obsazované funkce,10)
 i) lhůtu, do níž lze přihlášku podat; nelze ji určit kratší než 30 dnů ode dne, kdy bude výběrové řízení vyhlášeno.
 (1) Vyhlašovatel ustanoví k provedení výběrového řízení nejméně pětičlennou výběrovou komisi (dále jen "komise"), určí jejího předsedu a tajemníka.
 (2) Komise vyhodnotí doklady předložené uchazečem. Uchazeči, který nesplňuje podmínky výběrového řízení, vyhlašovatel písemně sdělí, jaké podmínky nesplňuje, a vrátí mu předložené doklady. Uchazeči, který podmínky výběrového řízení splňuje, oznámí vyhlašovatel jeho přijetí do výběrového řízení písemně bez zbytečného odkladu.
 (3) Komise vyhodnotí informace o uchazečích na obsazovanou funkci, vybere vhodné uchazeče a stanoví pořadí jejich vhodnosti pro výkon obsazované funkce.
 (4) Vyhlašovatel seznámí uchazeče s výsledkem výběrového řízení bez zbytečného odkladu.
 Služební funkcionář může určit policistovi vyslanému na služební cestu nebo na studijní pobyt, že je mu oprávněn ukládat úkoly služební funkcionář v místě konání služební cesty nebo studijního pobytu.
 Zařazení policisty do činné zálohy se provede dnem jeho odvolání z dosavadní funkce a ustanovením do funkce, jež odpovídá druhu činnosti, kterou policista vykonává v době zařazení v činné záloze.
 (1) Zařazení policisty do zálohy pro policisty studující na školách se provede dnem jeho vyslání k dennímu nebo presenčnímu studiu.11)
 (2) Vynětí policisty z této zálohy se provede ke dni, kdy policista skončí, přeruší nebo zanechá studia.
 Zařazení policisty do zálohy pro přechodně nezařazené policisty lze provést nejdéle na dobu 6 měsíců. Po tuto dobu policista vykonává činnosti uložené služebním funkcionářem, jež odpovídají jeho kvalifikaci a druhu služby, kterou vykonával před zařazením do zálohy.
 (1) Služební funkcionář nařizuje služební pohotovost policistovi
 a) na pracovišti, nebo
 (2) Místem pracoviště policisty se rozumí místo, kde policista obvykle vykonává službu, popřípadě jiné místo, které určí služební funkcionář.
 (3) Místem mimo pracoviště policisty se rozumí místo, kde má policista bydliště (ubytování), popřípadě jiné místo, které určí služební funkcionář na návrh policisty.
 DOBY, KTERÉ SE POSUZUJÍ JAKO DOBA VÝKONU SLUŽBY PRO VZNIK NÁROKU NA DOVOLENOU
 Za dobu výkonu služby pro vznik nároku na dovolenou se považuje doba
 a) dočasné neschopnosti policisty k výkonu služby vzniklá následkem služebního úrazu nebo nemoci z povolání,
 f) služebního volna, při kterém má policista nárok na peněžitou pomoc podle předpisů o nemocenském pojištění,
 g) volna ve svátek,12)
 h) zproštění výkonu služby, jestliže byl policistovi doplacen rozdíl, o který byl jeho služební příjem zkrácen,
 i) výkonu vazby, jestliže bylo trestní stíhání proti policistovi zastaveno nebo jestliže byl zproštěn obžaloby, nebo
 j) mateřské dovolené.13)
 Službou zdraví škodlivou nebo zvlášť obtížnou se pro účely dodatkové dovolené policisty rozumí výkon služby
 a) v zásahových jednotkách14) při zákrocích,
 f)


text:
člena posádky letadla nebo vrtulníku,
 g) v prostředí, v němž je policista vystaven ekvivalentní hladině hluku přesahující 85 dB (A) v rozsahu alespoň poloviny základní doby služby v rozhodném období,
 h) při níž je policista vystaven nepříznivým vlivům ionizujícího záření v prostředí otevřených zářičů a rentgenových přístrojů, pokud je tato doba služby konána v měsíčním průměru alespoň 3 hodiny denně,
 i) při níž přichází policista do styku se škodlivými biologickými nebo chemickými látkami anebo infekčním materiálem v rozsahu alespoň poloviny základní doby služby v rozhodném období, nebo
 j) při níž je vystaven nadměrnému vlivu škodlivin všeho druhu na pracovištích, která jsou určena rozhodnutím orgánu hygienické služby jako riziková, v rozsahu alespoň poloviny základní doby služby v rozhodném období.
 (1) Překážkou ve službě z důvodu obecného zájmu se rozumí výkon veřejné funkce, plnění občanské povinnosti a jiného úkonu v obecném zájmu, který nelze uskutečnit mimo dobu výkonu služby policisty.
 (2) Výkonem veřejné funkce se rozumí zejména výkon povinností, které vyplývají policistovi z funkce přísedícího u soudu, člena obecního zastupitelstva, poslance Poslanecké sněmovny Parlamentu nebo senátora Senátu Parlamentu.
 (3) Plněním občanské povinnosti se rozumí zejména výkon povinnosti svědka, tlumočníka nebo jiných osob předvolaných k jednání soudu, jinému státnímu orgánu nebo orgánu obce.
 (4) Služební volno s nárokem na služební příjem pro překážky ve výkonu služby z důvodu výkonu veřejné funkce nebo plnění občanské povinnosti se poskytne policistovi na dobu nezbytně nutnou. Policistovi, který je uvolněn dlouhodobě k výkonu veřejné funkce, nejméně však po dobu 1 měsíce, se poskytne služební volno bez nároku na služební příjem.
 (5) Jiným úkonem v obecném zájmu je úkon, který je uveden v příloze č. 1. Jestliže policista nevykonává službu pro jiný úkon v obecném zájmu, poskytne se mu služební volno s nárokem na služební příjem v rozsahu, jaký je v ní uveden.
 Důležité osobní překážky ve službě jsou uvedeny v příloze č. 2. Jestliže policista nevykonává službu pro překážku uvedenou v této příloze, poskytne se mu služební volno s nárokem na služební příjem v rozsahu, jaký je v ní uveden.
 Policistovi se poskytuje studijní volno s nárokem na služební příjem
 3. 10 dnů na přípravu a vykonání závěrečné zkoušky nebo maturitní zkoušky,15)
 4. 20 dnů na přípravu a vykonání absolutoria,
 b) při studiu v bakalářském nebo magisterském studijním programu na vysoké škole v rozsahu
 3. 2 dny na přípravu a vykonání každé zkoušky,
 4. celkem 40 dnů na přípravu a vykonání státní závěrečné zkoušky16) v bakalářském studijním programu,
 5. celkem 80 dnů na přípravu a vykonání státní závěrečné zkoušky17) v magisterském studijním programu nebo celkem 40 dnů, navazoval-li magisterský studijní program na bakalářský studijní program.
 Poskytování studijního volna
 (1) Studijní volno se poskytuje policistovi ve dnech, které jsou jinak jeho obvyklými dny výkonu služby. Čerpá-li policista s nerovnoměrně rozvrženou dobou výkonu služby studijní volno určené počtem dnů, náleží mu volno na tolik obvyklých dnů výkonu služby, kolik jich na určený počet dnů připadá v celoročním průměru.
 (2) Studijní volno lze čerpat po celý školní nebo akademický rok.
 (3) Čerpání studijního volna se přerušuje dočasnou neschopností policisty k


text:
výkonu služby pro nemoc nebo úraz.18)
 Závazek k setrvání ve služebním poměru
 (1) Uzavření dohody o rozšíření nebo zvýšení vzdělání (dále jen "dohoda") je podmínkou pro poskytování studijního volna policistovi.
 (2) V dohodě se policista zavazuje, že po skončení studia setrvá ve služebním poměru po dobu, která činí při
 a) zařazení policisty do zálohy pro policisty studující na školách trojnásobek doby trvání studia, anebo
 b) výkonu služby policisty dobu trvání studia.
 (3) Dobou trvání studia se rozumí doba, po kterou je policista žákem nebo studentem školy. U distančního studia nelze překročit dobu 10 let jeho trvání.
 (1) Výše nákladů uložených policistovi v případě nesplnění závazku uvedeného v § 22 odst. 2 nebo skončení služebního poměru před dokončením studia nepřekročí částku
 c) 100 000 Kč za studium v magisterském studijním programu uskutečňovaném vysokou školou při zařazení do zálohy pro policisty studující na školách a 50 000 Kč za studium při výkonu služby, navazuje-li toto studium na bakalářský studijní program, a
 d) 400 000 Kč za studium v magisterském studijním programu uskutečňovaném vysokou školou při zařazení do zálohy pro policisty studující na školách a 200 000 Kč za studium při výkonu služby.
 (2) Náklady vynaložené na rozšíření nebo zvýšení vzdělání zahrnují služební příjem poskytnutý policistovi po dobu studijního volna, popřípadě též náhrady výdajů, které byly policistovi poskytnuty v souvislosti se studiem.
 (3) Policistovi, jehož služební poměr skončil uvolněním nebo propuštěním ze služebního poměru z důvodu, že je podle závěru služebního hodnocení nezpůsobilý vykonávat jakoukoliv funkci v policii nebo že pozbyl státní občanství, lze částečně snížit, popřípadě zcela prominout úhradu nákladů vynaložených na rozšíření nebo zvýšení vzdělání.
 (1) Preventivní rehabilitace se poskytuje policistovi
 a) vykonávajícímu službu zdraví škodlivou nebo zvlášť obtížnou, která je uvedena v § 17,
 b) po uplynutí 15 let trvání jeho služebního poměru,
 c) staršímu 40 let, jestliže jeho služební poměr trvá alespoň 5 let.
 (2) Preventivní rehabilitaci nelze poskytnout policistovi
 a) v prvním roce trvání jeho služebního poměru,
 b) poté, co požádal o uvolnění ze služebního poměru nebo bylo rozhodnuto o jeho propuštění ze služebního poměru,
 c) skončí-li mu v kalendářním roce služební poměr na dobu určitou,
 d) byla-li mu v kalendářním roce poskytnuta lázeňská léčba podle zvláštního právního předpisu,19)
 e) byl-li zařazen do zálohy pro přechodně nezařazené policisty v případě, že nevykonává službu uvedenou v odstavci 1 písm. a) a byl-li zařazen do neplacené zálohy,
 f) byl-li v kalendářním roce zařazen do zálohy pro policisty studující na školách po dobu delší než 6 měsíců,
 g) po dobu, po kterou je zproštěn výkonu služby, nebo
 h) u něhož to vylučuje jeho zdravotní stav.
 (3) Za dobu trvání služebního poměru podle odstavce 1 písm. b) a c) se považuje doba trvání služebního poměru rozhodná pro vznik nároku na odchodné podle § 39 odst. 1.
 (1) Preventivní rehabilitace se poskytuje policistovi ve formě lázeňské rehabilitace nebo rekondice.
 (2) Lázeňská rehabilitace se provádí způsobem léčení, který směřuje k opětovnému nabytí standardních tělesných a duševních schopností policisty ztracených nebo výrazně snížených následkem výkonu služby zdraví škodlivé nebo zvlášť obtížné anebo dlouhodobého výkonu služby,


text:
jenž se uskutečňuje v lázeňských léčebných ústavech zřízených ministerstvem k poskytování léčebných a rehabilitačních služeb.
 (3) Rekondice se provádí organizováním aktivního odpočinku, který směřuje k obnovení standardních tělesných a duševních schopností policisty pod dohledem odborného personálu, popřípadě prací na údržbě zařízení ministerstva nebo policie.
 Lázeňská rehabilitace se poskytne policistovi na základě doporučení lékaře zdravotnického zařízení ministerstva nebo policie; ve výjimečných případech ji lze poskytnout policistovi, jenž nesplňuje podmínky uvedené v § 24 odst. 1, na základě doporučení lékařské komise.
 Preventivní rehabilitace se poskytuje vcelku, pokud její výkon nepřeruší služební funkcionář z důvodu důležitého zájmu služby nebo pro důležité osobní překážky na straně policisty.
 Funkce a služby zakázané všem policistkám, těhotným policistkám a matkám do konce devátého měsíce po porodu jsou uvedeny v příloze č. 3.
 Podmínkami obdobně nebezpečnými podle § 92 odst. 4 zákona jsou podmínky, za nichž dojde k poškození zdraví policisty při
 a) služebním zákroku proti teroristům nebo jiným zvlášť nebezpečným pachatelům anebo při výcviku, kterým se policista na takový zákrok připravuje,
 b) nasazení do organizované zločinecké skupiny,
 c) práci s výbušninami, jde-li o pyrotechnickou práci při likvidaci výbušnin a munice, dopravě výbušnin a při jejich delaboraci,
 d) plnění úkolů v bezpečnostní akci policie při použití vrtulníků,
 e) záchranných nebo havarijních pracích při živelní pohromě nebo v místech s vysokým rizikem výbuchu, požáru nebo akutní otravy,
 g) vyhledávacích, záchranných a havarijních pracích pod vodou, při nichž je nutné používat potápěcího přístroje se vzduchem stlačeným v láhvi, kyslíkového přístroje s regenerací vzdušnin nebo jiných zařízení pro práci pod vodou, anebo při výcviku k této činnosti, nebo
 h) práci na montáži rádiových a televizních zařízení nebo dalších telekomunikačních pracích na stožárech spojených s rizikem pádu z výšek prováděných v nucených polohách, bez pracovních plošin, z pracovních plošin, z provazových žebříků, visutých sedaček, v závěsu na ochranném pásu nebo v omezeném pracovním prostoru na pracovní lávce, zpravidla ve výškách nad 10 metrů.
 Pravidla pro určování výše jednorázového mimořádného odškodnění
 Výše jednorázového mimořádného odškodnění se řídí mírou ztížení společenského uplatnění policisty.20) Dojde-li k poškození zdraví policisty za podmínek uvedených v § 29 písm. a) až f), stanoví se výše jednorázového mimořádného odškodnění ve výši nejméně třicetinásobku minimální mzdy stanovené zvláštním právním předpisem.21)
 Náhrada za bolest náleží policistovi ve dvojnásobné výši v případě, že poškození jeho zdraví bylo způsobeno při služebním zákroku osobou, jejíž jednání směřovalo proti tomuto zákroku, nebo jestliže došlo k poškození jeho zdraví pro výkon služby.
 Zemře-li policista následkem služebního úrazu nebo nemoci z povolání za podmínek uvedených v § 92 odst. 4 zákona, poskytne se pozůstalému manželovi a každému dítěti, které má nárok na sirotčí důchod, jednorázové odškodnění ve výši dvanáctinásobku posledního čistého služebního příjmu. Rodičům zemřelého lze přiznat jednorázové odškodnění v úhrnné výši šestinásobku posledního čistého služebního příjmu jen v odůvodněných případech.
 (1) Náklady spojenými s pohřbem policisty se rozumí náklady účtované pohřebním ústavem, hřbitovní poplatky, náklady na zřízení pomníku nebo desky a úpravu hrobu, cestovní výlohy a jedna třetina obvyklých nákladů na smuteční ošacení.
 (2) Náhrada nákladů na zřízení pomníku nebo desky se poskytuje do částky 15


text:
000 Kč. Náhrada nákladů na smuteční ošacení a cestovní výlohy se poskytuje jen pozůstalým.22)
 Postup služebního funkcionáře při projednávání a určování náhrady škody a další podrobnosti o projednávání náhrad
 (1) Řízení o náhradě škody na zdraví způsobené policistovi služebním úrazem nebo nemocí z povolání zahajuje služební funkcionář bez zbytečného odkladu, jakmile se o vzniku škody na zdraví policisty dozví.
 (2) Služební funkcionář projedná škodu na zdraví a její náhradu s policistou, popřípadě s pozůstalými. Zároveň poučí písemně policistu, popřípadě pozůstalé o nárocích na náhradu škody.
 (3) Při projednávání náhrady škody na zdraví způsobené policistovi jinak než služebním úrazem nebo nemocí z povolání se postupuje obdobně.
 V přímé souvislosti s výkonem služby jsou úkony potřebné k výkonu služby a úkony během služby obvyklé nebo nutné před počátkem služby anebo po jejím skončení. Takovými úkony nejsou cesta do služby a zpět, stravování, ošetření, popřípadě vyšetření ve zdravotnickém zařízení ani cesta k nim a zpět, pokud není konána v objektu policie nebo ministerstva. Vyšetření ve zdravotnickém zařízení provedené na rozkaz služebního funkcionáře nebo ošetření při první pomoci a cesta k nim a zpět jsou úkony v přímé souvislosti s výkonem služby.
 (1) Cestou do služby a zpět se rozumí cesta z místa bydliště (ubytování) policisty do místa vstupu do objektu policie nebo na jiné místo určené policistovi k plnění služebních úkolů a zpět.
 (2) Cesta z obce bydliště (ubytování) policisty na místo určené k výkonu služby nebo do místa ubytování v jiné obci, která je cílem služební cesty, pokud není současně místem jeho služebního působiště, a zpět se posuzuje jako nutný úkon před počátkem služby nebo po jejím skončení.
 Čistý služební příjem
 (1) Čistým služebním příjmem před vznikem škody způsobené služebním úrazem nebo nemocí z povolání se pro účely výpočtu náhrady za ztrátu na služebním příjmu rozumí průměrný hrubý měsíční příjem zjištěný podle zvláštního právního předpisu23) po odečtení zálohy na daň z příjmů fyzických osob, pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti a pojistného na veřejné zdravotní pojištění.
 (3) Při výpočtu výše náhrady za ztrátu na služebním příjmu policisty, který byl převeden na jinou funkci z důvodu ohrožení nemocí z povolání nebo u něhož byla zjištěna nemoc z povolání po převedení, se vychází z výše jeho průměrného čistého služebního příjmu, jehož dosáhl přede dnem převedení, pokud to je pro něj výhodnější; totéž platí pro policistku převedenou na jinou funkci z důvodu těhotenství nebo mateřství.
 (1) Při výpočtu výše náhrady za ztrátu na služebním příjmu policisty, který vykonával současně jinou výdělečnou činnost v pracovním poměru nebo byl činný na základě dohody o pracovní činnosti v době, kdy u něj došlo ke služebnímu úrazu nebo kdy u něj byla zjištěna nemoc z povolání, se vychází z jeho průměrného čistého služebního příjmu a průměrného výdělku z jiné výdělečné činnosti za dobu, po kterou měla nebo mohla tato činnost trvat.
 (3) Bývalému policistovi, který nepožádal příslušný úřad práce o zprostředkování zaměstnání a nepobírá plný invalidní důchod nebo kterému se neposkytuje hmotné zabezpečení uchazeče o zaměstnání z jím zaviněných důvodů,24) náhrada za ztrátu na služebním


text:
příjmu nenáleží.
 (4) V případě, že bývalý policista pobírá hmotné zabezpečení uchazeče o zaměstnání, považuje se částka hmotného zabezpečení za výdělek rozhodný pro stanovení náhrady za ztrátu na služebním příjmu.
 (5) Je-li bývalý policista osobou samostatně výdělečně činnou, určí se mu náhrada za ztrátu na služebním příjmu podle ročního vyměřovacího základu pojištěnce pro účely důchodového pojištění za předcházející kalendářní rok.
 (6) Dosahuje-li bývalý policista ze subjektivních důvodů v pracovním poměru nebo na základě dohody o pracovní činnosti nižšího výdělku než jeho spoluzaměstananci, kteří vykonávají stejnou práci nebo práci téhož druhu, považuje se za jeho výdělek po služebním úrazu nebo po zjištění nemoci z povolání průměrný výdělek, jenž dosahují jeho spoluzaměstnanci.
 (1) Dobou trvání služebního poměru rozhodnou pro vznik nároku na odchodné je, není-li dále stanoveno jinak, doba trvání služebního poměru v ozbrojených sborech a službách, doba trvání služebního poměru celníka a vojáka z povolání, jakož i služba vojáka v další službě, jestliže byl hmotně zabezpečen jako voják z povolání.
 (2) Do doby trvání služebního poměru rozhodné pro vznik nároku na odchodné se nezapočítává doba, která je vyloučena z doby rozhodné pro výsluhu let v hodnosti.
 (2) Má-li bývalý policista v pracovním nebo obdobném poměru stanovenou kratší pracovní dobu, než činila délka jeho doby služby v týdnu v posledním měsíci trvání služebního poměru, určí se mu výše platového vyrovnání podle posledního čistého měsíčního služebního příjmu, který se upraví k délce pracovní doby v občanském povolání.
 a) pobíral dávky nemocenské péče, na které mu vznikl nárok před skončením služebního poměru nebo v ochranné lhůtě po skončení služebního poměru,25)
 b) nebylo poskytováno hmotné zabezpečení uchazečů o zaměstnání v důsledku nesplnění povinností stanovených zvláštním právním předpisem,26) nebo
 c) po zahájení výdělečné činnosti nepobíral výdělek nebo dávky nemocenského pojištění.
 a) úhrn příjmů zúčtovaných mu zaměstnavatelem po odečtení pojistného na sociální zabezpečení, pojistného na veřejné zdravotní pojištění a zálohy na daň z příjmů fyzických osob, nebo
 b) 1/12 ročního základu daně z příjmů fyzických osob28) sníženého o 1/12 roční daně z příjmů fyzických osob v příslušném kalendářním roce na základě předloženého daňového přiznání, jde-li o osobu samostatně výdělečně činnou.
 b) náhrada za ztrátu na služebním příjmu nebo na výdělku poskytovaná podle předpisů o odpovědnosti za škodu na zdraví,29) nebo
 c) hmotné zabezpečení uchazečů o zaměstnání vyplacené za jednotlivé kalendářní měsíce doby jeho nezaměstnanosti na základě potvrzení příslušného úřadu práce.28)
 (4) Jde-li o bývalého policistu, který je v pracovním nebo obdobném poměru a současně osobou samostatně výdělečně činnou, je jeho čistým měsíčním výdělkem 1/12 ročního základu daně z příjmů fyzických osob sníženého o 1/12 roční daně z příjmů fyzických osob.
 Dobou rozhodnou pro nárok na příspěvek za službu je doba trvání služby započitatelná podle zákona o důchodovém pojištění.30) Do ní se započte i zvýšený zápočet doby služby výkonného letce, výkonu funkcí zvláštní povahy nebo zvláštního stupně nebezpečnosti provedený podle zákona o sociálním zabezpečení,31) v jeho znění ke dni 31. května 1992, za dobu služby vykonanou do 31. prosince 1992 po vyloučení dob uvedených v § 153 odst. 2 zákona a jejich započtených násobků.
 Souběh příspěvku za službu


text:
s důchodem nebo s výsluhovým příspěvkem
 (1) Zanikne-li bývalému policistovi nárok na plný invalidní důchod nebo na částečný invalidní důchod, popřípadě nárok na výplatu částečného invalidního důchodu a splňuje-li podmínky nároku na příspěvek za službu, vyplácí se mu příspěvek za službu na žádost ode dne, který následuje po dni zániku nároku na důchod nebo na jeho výplatu. Výplata příspěvku za službu náleží v tomto případě za podmínek a ve výši náležející ode dne, který následuje po dni skončení služebního poměru po přičtení zvýšení, jež by k němu náleželo od tohoto dne.
 (2) Uplatní-li bývalý policista, který je poživatelem plného invalidního důchodu nebo částečného invalidního důchodu, nárok na příspěvek za službu, vyplácí se mu tento příspěvek nejdříve od prvního dne kalendářního měsíce, který následuje po zastavení výplaty důchodu, za podmínek a ve výši podle odstavce 1.
 (3) Náleží-li policistovi při skončení služebního poměru příspěvek za službu podle § 116 až 119 zákona ve stejné výši jako výsluhový příspěvek nebo příspěvek za službu podle zvláštního právního předpisu,32) vyplácí se mu příspěvek za službu jen v případě, že mu není vyplácen výsluhový příspěvek nebo příspěvek za službu podle zvláštního právního předpisu.32)
 SPOLEČNÁ USTANOVENÍ K ODCHODNÉMU, PLATOVÉMU VYROVNÁNÍ A PŘÍSPĚVKU ZA SLUŽBU
 (1) Posledním hrubým měsíčním služebním příjmem policisty je služební příjem, který mu náležel před skončením služebního poměru v rozsahu složek služebního příjmu stanovených pevnou měsíční výměrou. Do posledního hrubého měsíčního služebního příjmu policisty se nezapočítává další plat, proměnlivé složky služebního příjmu a odměny vyplacené v posledním kalendářním měsíci trvání služebního poměru. Do posledního hrubého měsíčního služebního příjmu policisty se započítává zvýšení služebního příjmu o průměrný měsíční úhrn dalších platů, jeho proměnlivých složek a odměn, které náležely policistovi v kalendářním roce, jenž předcházel dni skončení jeho služebního poměru. Skončí-li služební poměr policisty posledním dnem kalendářního roku, zjišťuje se měsíční průměr proměnlivých složek služebního příjmu a odměn z tohoto kalendářního roku.
 (2) Posledním hrubým měsíčním služebním příjmem policisty, jemuž nenáležel v kalendářním měsíci, v němž skončil služební poměr, služební příjem nebo jemuž náležela pouze jeho část, je služební příjem, jenž by mu náležel, kdyby konal službu po celý kalendářní měsíc. Ke snížení hrubého měsíčního služebního příjmu z důvodu zproštění výkonu služby podle § 27 zákona nebo uložení kázeňského trestu podle § 33 zákona se nepřihlíží.
 (3) Posledním čistým služebním příjmem policisty pro stanovení výše platového vyrovnání je jeho poslední hrubý měsíční služební příjem po odečtení pojistného na veřejné zdravotní pojištění, sociální zabezpečení a zálohy na daň z příjmů fyzických osob.
 (4) Za složky služebního příjmu stanovené pevnou měsíční výměrou podle odstavce 1 se pro účely posledního hrubého měsíčního služebního příjmu považují
 (5) Za složky služebního příjmu stanovené proměnlivou měsíční výměrou se podle odstavce 1 pro účely posledního hrubého měsíčního služebního příjmu považují
 b) příplatek za službu konanou v sobotu a neděli,
 Činnost poradní komise
 (1) Poradní komisi (dále jen "komise") tvoří předseda, jeho zástupce a dalších nejméně pět členů. Komise projednává odvolání odvolatele v senátu, který je tvořen předsedou a nejméně dvěma členy, jež určí předseda komise.
 (2) Z účasti na jednání senátu je