text:
o změně některých zákonů. Limit typu A Stav k
 6 PŘÍPUSTNÁ MÍRA ZNEČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD, VYPOUŠTĚNÝCH DO PODZEMNÍCH VOD Objekt limitování Přípustné znečištění odpadních vod, vypouštěných do podzemních vod. Důvody limitování Dosažení nebo zachování dobrého stavu podzemních vod. Vyjádření limitu Kdo vypouští odpadní vody do vod podzemních, je povinen zajišťovat jejich zneškodňování v souladu s podmínkami stanovenými v povolení k jejich vypouštění. Přímé vypouštění odpadních vod do podzemních vod je zakázáno. Vypouštění odpadních vod neobsahujících nebezpečné závadné látky nebo zvlášť nebezpečné závadné látky z jednotlivých staveb pro bydlení a rodinnou rekreaci nebo z jednotlivých staveb poskytujících ubytovací služby, vznikajících převážně jako produkt lidského metabolizmu a činností v domácnostech přes půdní vrstvy do vod podzemních, lze povolit jen výjimečně na základě vyjádření osoby s odbornou způsobilostí k jejich vlivu na jakost podzemních vod, pokud není technicky nebo s ohledem na zájmy chráněné jinými právními předpisy možné jejich vypouštění do vod povrchových nebo do kanalizace pro veřejnou potřebu. Ukazatele a číselné hodnoty Při povolování vypouštění odpadních vod do vod podzemních je vodoprávní úřad vázán ukazateli vyjadřujícími stav podzemní vody v příslušném útvaru podzemní vody, ukazateli a hodnotami přípustného znečištění podzemních vod, ukazateli a přípustnými hodnotami znečištění odpadních vod a náležitostmi a podmínkami povolení k vypouštění odpadních vod do vod podzemních. Ukazatele přípustného znečištění odpadních vod vypouštěných do vod podzemních a nejvýše přípustné hodnoty těchto ukazatelů ( emisní standardy ) jsou uvedeny v příloze č. 1 k nařízení vlády č. 57/2016 Sb. Stanovení přípustných hodnot znečištění Při povolování vypouštění odpadních vod z jednotlivých staveb pro bydlení a rodinnou rekreaci stanoví vodoprávní úřad přípustné hodnoty znečištění do výše emisních standardů uvedených v tabulce č. 1 A přílohy č. 1 k výše uvedenému nařízení vlády. Při povolování vypouštění odpadních vod z jednotlivých staveb poskytujících ubytovací služby stanoví vodoprávní úřad přípustné hodnoty znečištění do výše emisních standardů uvedených v tabulce č. 1 B přílohy č. 1 k uvedenému nařízení vlády. Pokud z vyjádření osoby s odbornou způsobilostí vyplyne, že vzhledem ke zjištěným hydrogeologickým charakteristikám a množství vypouštěných odpadních vod hrozí kontaminace podzemních vod mikrobiologickým znečištěním, stanoví vodoprávní úřad vedle přípustných hodnot znečištění podle předcházejících dvou odstavců také přípustné hodnoty znečištění mikrobiologických ukazatelů podle tabulky č. 1 C přílohy č. 1 k uvedenému nařízení. V případě stanovení přípustných hodnot znečištění mikrobiologických ukazatelů podle 6
 7 předcházejícího odstavce je mikrobiologické znečištění odstraňováno pomocí technického zařízení, které je součástí čistírny odpadních vod a jehož technologie umožní dosažení hodnot mikrobiologických ukazatelů stanovených vodoprávním úřadem a současně nebude mít negativní vliv na chemické složení odpadních vod. Při povolování vypouštění odpadních vod v územích se zvláštní ochranou podle 30, nebo 33 vodního zákona stanoví vodoprávní úřad přípustné hodnoty znečištění přísnější nebo pro více ukazatelů podle charakteru a požadavků na ochranu těchto území. Přípustné hodnoty znečištění se nepovažují za dodržené v případě, že k jejich dosažení bylo využito zřeďování odpadních vod, například vodami srážkovými. Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 2, 8, 21, 23, 23a, 26, 29, 38. Zákon č.


text:
258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 3, 4. Zákon č. 164/2001 Sb., o přírodních léčivých zdrojích, zdrojích přírodních minerálních vod, přírodních léčebných lázních a lázeňských místech a o změně některých souvisejících zákonů (lázeňský zákon), ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Nařízení vlády č. 57/2016 Sb., o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění odpadních vod a náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod podzemních, 1 a 3. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb., 4. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu, ve znění směrnice Komise 2014/80/EU. Směrnice Rady č. 91/271/EHS o čištění městských odpadních vod, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Rady 86/278/EHS o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství, ve znění pozdějších předpisů. Souvisící předpisy ČSN Odkaliště, 06/2009. ČSN Odvádění a čištění odpadních vod s obsahem ropných látek, 12/2008. Doplňující poznámky Podzemní vody jsou vody přirozeně se vyskytující pod zemským povrchem v pásmu nasycení v přímém styku s horninami; za podzemní vody se považují též vody protékající podzemními drenážními systémy a vody ve studních. 7
 8 Ohlašovací povinnost vůči vodoprávním úřadům nebo oprávněným subjektům podle zákona o vodách se plní prostřednictvím integrovaného systému plnění ohlašovacích povinností v oblasti životního prostředí nebo datové schránky ministerstva určené k plnění ohlašovacích povinností v oblasti životního prostředí podle zákona č. 25/2008 Sb., o integrovaném registru znečišťování životního prostředí a integrovaném systému plnění ohlašovacích povinností v oblasti životního prostředí a o změně některých zákonů. Limit typu A Stav k
 9 NEJVYŠŠÍ PŘÍPUSTNÉ ZNEČIŠTĚNÍ VOD VYPOUŠTĚNÝCH DO VEŘEJNÉ KANALIZACE Objekt limitování Přípustná míra znečištění odpadních vod vypouštěných do veřejné kanalizace. Důvody limitování Ochrana jakosti vod jako složky životního prostředí. Vyjádření limitu Vlastník kanalizace je povinen před podáním žádosti o vydání kolaudačního souhlasu pro stavbu kanalizace zajistit zpracování kanalizačního řádu, který stanoví nejvyšší přípustnou míru znečištění odpadních vod vypouštěných do kanalizace, popřípadě nejvyšší přípustné množství těchto vod a další podmínky jejího provozu. Kanalizační řád je vlastník kanalizace povinen předložit před podáním žádosti o vydání kolaudačního souhlasu stavby kanalizace vodoprávnímu úřadu ke schválení. Povolení je potřeba pro vypouštění odpadních vod s obsahem zvláště nebezpečných látek do kanalizace. Ukazatele a číselné hodnoty Množství dešťových vod [l/s]. Množství splaškových vod [l/s]. Velikost zdroje znečištění [EO, kg.bsk 5.den -1) ]. Ukazatele znečištění dle Přílohy č. 1 A., 1 B. a 1 C. k nařízení vlády č. 401/2015 Sb. Složení a teplota odpadních vod dle ČSN Průtok vody ve vodním toku Q 355 denní, popř. min. průtok [l/s, m 3 /s]. Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně

type: other


text:
některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 38. Zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, 14. Zákon č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších předpisů, 10, 35, 49, 131. Nařízení vlády č. 401/2015 Sb., o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod, náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových a do kanalizací a o citlivých oblastech - Příloha č. 1 A.,1 B. a 1 C. Zákon č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a o omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci), ve znění pozdějších předpisů. 9
 10 Zákon č. 25/2008 Sb., o integrovaném registru znečišťování životního prostředí a integrovaném systému plnění ohlašovacích povinností v oblasti životního prostředí a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů, 149. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 121, 122. Vyhláška č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, 9, 16, 24, 26 a Příloha č. 10 a 15. Vyhláška č. 414/2013 Sb., o rozsahu a způsobu vedení evidence rozhodnutí, opatření obecné povahy, závazných stanovisek, souhlasů a ohlášení, k nimž byl dán souhlas podle vodního zákona, a částí rozhodnutí podle zákona o integrované prevenci (o vodoprávní evidenci). Evropské předpisy Směrnice Rady 86/278/EHS o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu, ve znění směrnice Komise 2014/80/EU. Nařízení Evropského parlamentu a Rady 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS, ve znění pozdějších předpisů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, ve znění pozdějších předpisů Nařízení Evropského parlamentu a Rady 166/2006, kterým se zřizuje evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek a kterým se mění směrnice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady 596/2009. Souvisící předpisy ČSN Ochrana vody před ropnými látkami. Objekty pro manipulování s ropnými látkami a jejich skladování, 10/1992 a Oprava: N1, 06/1993 a Oprava: N2, 03/1996 a Změna Z1, 09/2011. ČSN Stokové sítě a kanalizační přípojky, 04/2012 a Oprava 1, 04/2013. ČSN Čistírny odpadních vod pro ekvivalentní počet obyvatel (EO) větší než 500, 10/2014. ČSN Čistírny odpadních vod do 500 ekvivalentních obyvatel, 02/1998. ČSN Jakost vod. Kontrola jakosti povrchových vod, 10/1998. ČSN Jakost vod. Klasifikace jakosti povrchových vod, 10/1998. Doplňující poznámky V případě, kdy rozšíření kanalizační sítě nevyvolá žádnou jinou změnu ustanovení kanalizačního řádu nebo změnu v údajích o délce kanalizační sítě, vodoprávní úřad současně s vydáním stavebního povolení rozhodne o upuštění od zpracování nového kanalizačního


text:
řádu. 10
 11 Ukazatele míry znečištění odpadních vod se zjišťují postupem odpovídajícím metodám uvedeným v přílohách č. 15 a 16 vyhlášky č. 428/2001 Sb., které musí prokázat nepřekročení stanovených normových hodnot. Při použití jiné metody musí být prokázáno, že tato metoda je stejně spolehlivá. Limit typu A Stav k
 12 OCHRANA VOD PŘED ZÁVADNÝMI LÁTKAMI Objekt limitování Plochy a objekty, v nichž dochází k vydávání nebo používání závadné látky a zvlášť nebezpečné látky. Důvody limitování Ochrana jakosti povrchových a podzemních vod. Vyjádření limitu Závadné látky jsou látky, které nejsou odpadními ani důlními vodami, a které mohou ohrozit jakost povrchových nebo podzemních vod. Každý, kdo zachází se závadnými látkami, je povinen učinit přiměřená opatření, aby nevnikly do povrchových nebo podzemních vod a neohrozily jejich prostředí. Podkategorií jsou nebezpečné látky a zvlášť nebezpečné látky, z nichž se vyčleňují tzv. látky prioritní, které představují významné riziko pro vodní prostředí a související ekosystémy. Ukazatele a číselné hodnoty Seznam nebezpečných látek a zvlášť nebezpečných látek viz Příloha č. 1 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách. Seznam prioritních látek stanoví vláda nařízením. Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 39 a Příloha č. 1. Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 3, 4. Zákon č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a o omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů (zákon o integrované prevenci), ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 224/2015 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými směsmi a o změně zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o prevenci závažných havárií). Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Vyhláška č. 450/2005 Sb., o náležitostech nakládání se závadnými látkami a náležitostech havarijního plánu, způsobu a rozsahu hlášení havárií, jejich zneškodňování a odstraňování jejich škodlivých následků, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb., 4. 12
 13 Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/11/ES o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2455/2001/ES, kterým se stanoví seznam prioritních látek v oblasti vodní politiky a mění směrnice 2000/60/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o změně a následném zrušení směrnice Rady 96/82/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES o integrované prevenci a omezování znečištění, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu, ve znění směrnice Komise 2014/80/EU. Souvisící předpisy ČSN Dálkovody hořlavých kapalin, 12/1980 a Změna: a, 04/1983 a


text:
Změna: b, 12/1983 a Změna: Z3, 11/2012. ČSN Křížení a souběhy vodních toků s dráhami, pozemními komunikacemi a vedeními, 02/2012. ČSN Ochrana vody před ropnými látkami. Objekty pro manipulaci s ropnými látkami a jejich skladování, 10/ Oprava: N1. 06/1993 a Oprava: N2, 03/1996 a Změna Z1, 09/2011. ČSN Ochrana povrchových a podzemních vod před znečištěním při dopravě ropných látek silničními vozidly, 10/2011. Doplňující poznámky Každý, kdo zachází se zvlášť nebezpečnými látkami nebo nebezpečnými látkami nebo kdo zachází se závadnými látkami ve větším rozsahu nebo kdy zacházení s nimi je spojeno se zvýšeným nebezpečím, je povinen učinit odpovídající opatření, aby nevnikly do povrchových nebo podzemních vod nebo do kanalizací, které netvoří součást technologického vybavení výrobního zařízení. Je povinen zejména a) umístit zařízení, v němž se závadné látky používají, zachycují, skladují, zpracovávají nebo dopravují, tak, aby bylo zabráněno nežádoucímu úniku těchto látek do půdy nebo jejich nežádoucímu smísení s odpadními nebo srážkovými vodami; b) používat jen takové zařízení, popřípadě způsob při zacházení se závadnými látkami, které jsou vhodné i z hlediska ochrany jakosti vod; c) nejméně jednou za 6 měsíců kontrolovat sklady a skládky, včetně výstupů jejich kontrolního systému pro zjišťování úniku závadných látek a bezodkladně provádět jejich včasné opravy; sklady musí být zabezpečeny nepropustnou úpravou proti úniku závadných látek do podzemních vod; d) nejméně jednou za 5 let, pokud není technickou normou nebo výrobcem stanovena lhůta kratší, prostřednictvím odborně způsobilé osoby zkoušet těsnost potrubí nebo nádrží určených pro skladování a prostředků pro dopravu zvlášť nebezpečných látek a nebezpečných látek a v případě zjištění nedostatků bezodkladně provádět jejich včasné opravy; těsnost nádrží určených pro skladování ropy nebo ropných produktů s minimálním objemem m 3 nebo používaných pro skladování ropy a ropných produktů podle zákona o nouzových zásobách ropy, zabezpečených nepropustnou 13
 14 úpravou proti úniku závadných látek do podzemních vod a kontinuálně sledovaných kontrolními systémy, jejichž výstupy jsou zaznamenávány a uchovávány do doby provedení bezprostředně následující zkoušky těsnosti, lze, pokud není výrobcem stanovena lhůta kratší, zkoušet nejméně jednou za 20 let; v případě skladování hnojiv a výluhů z objemných krmiv v nadzemních nádržích umístěných v záchytných vanách o objemu větším, než je objem největší nádrže v nich umístěné, se opakovaná zkouška těsnosti nepožaduje; e) vybudovat a provozovat odpovídající kontrolní systém pro zjišťování úniků závadných látek a výstupy z něj předkládat na žádost vodoprávnímu úřadu nebo České inspekci životního prostředí; f) zajistit, aby nově budované stavby byly zajištěny proti nežádoucímu úniku těchto látek při hašení požáru. Limit typu A Stav k
 15 OCHRANA POVRCHOVÝCH VOD VHODNÝCH PRO ŽIVOT PŮVODNÍCH DRUHŮ RYB Objekt limitování Jakost / přípustné znečištění povrchových vod. Důvody limitování Zamezení nežádoucímu stavu a vývoji jakosti povrchových vod, které jsou vhodné pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů. Vyjádření limitu Povrchové vody, které jsou vhodné pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů, s rozdělením na vody lososové a kaprové. Ukazatele a hodnoty přípustného znečištění těchto vod, způsob zjišťování a hodnocení stavu jakosti těchto vod a program snížení znečištění těchto vod k dosažení hodnot přípustného


text:
znečištění těchto vod vyplývají z nařízení vlády č. 401/2015 Sb. a nařízení vlády č. 71/2003 Sb., ve znění nařízení vlády č. 169/2006 Sb. Ukazatele a číselné hodnoty Ukazatele vyjadřující dobrý stav povrchové vody viz Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 401/2015 Sb. Ukazatele vyjadřující stav povrchové vody, normy environmentální kvality a požadavky na užívání vod - Příloha č. 3 k nařízení vlády č. 401/2015 Sb. Dále je žádoucí respektovat Program snížení znečištění povrchových vod dle nařízení vlády č. 71/2003 Sb., ve znění nařízení vlády č. 169/2006 Sb. Tento Program snížení znečištění povrchových vod, který obsahuje přehled povrchových vod a ukazatelů, ve kterých nesplňují tyto vody stanovené hodnoty kvality, je uveden v Příloze č. 3 k tomuto nařízení. Zabezpečení plnění Programu zajišťují příslušné úřady v rámci svých zákonných povinností prostřednictvím investičních opatření, zjišťování stavu vybraných povrchových vod a kontroly přijatých opatření tak, aby hodnot stanovených podle 4 odst. 1 výše uvedeného nařízení bylo dosaženo v období do 1. května Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 35. Nařízení vlády č. 401/2015 Sb., o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod, náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových a do kanalizací a o citlivých oblastech - Příloha č. 3. Nařízení vlády č. 71/2003 Sb., o stanovení povrchových vod vhodných pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů a o zjišťování a hodnocení stavu jakosti těchto vod, ve znění nařízení vlády č. 169/2006 Sb., 4, 4a a Příloha č. 2 a 3. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 27, 76 až 82, 83, 94a,
 16 Evropské předpisy Směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Doplňující poznámky U vodárenských nebo jiných vodních nádrží nebo na úsecích vodních toků může vodoprávní úřad uložit jejich vlastníkovi, správci vodního toku a uživateli rybářského revíru též způsob rybářského obhospodařování. Limit typu A Stav k
 17 VHODNOST VODNÍHO ZDROJE ZA ÚČELEM ÚPRAVY NA VODU PITNOU Objekt limitování Zdroje povrchových a podzemních vod, které jsou využívány nebo u kterých se předpokládá jejich využití jako zdrojů pitné vody. Tento limit je součástí územně analytických podkladů - jedná se o údaj o území v rámci sledovaného jevu č. 44 a č. 47 dle přílohy č. 1 část A vyhlášky č. 500/2006 Sb., ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb. Důvody limitování Požadavky na jakost vody určené pro veřejné zásobování obyvatelstva pitnou vodou. Vyjádření limitu Voda odebíraná z povrchových vodních zdrojů nebo z podzemních vodních zdrojů pro účely úpravy na vodu pitnou (dále jen surová voda ) musí splňovat v místě odběru před její vlastní úpravou požadavky na její jakost ve vazbě na použité standardní metody úpravy surové vody na vodu pitnou. Ukazatele a číselné hodnoty Ukazatele jakosti surové vody


text:
jsou uvedeny ve vyhlášce č. 428/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů Příloha č. 9 a 13. Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 21, 29, 31, 32, 33. Zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, 13. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Nařízení vlády č. 401/2015 Sb., o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod, náležitostech povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových a do kanalizací a o citlivých oblastech. Vyhláška č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, 21, Příloha č. 9 a 13, 3 odst. 1 písm. c), 22 a 23. Vyhláška č. 252/2013 Sb., o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání údajů do informačních systémů veřejné správy. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb., 4. Vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů. 17
 18 Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě, ve znění pozdějších předpisů. Doplňující poznámky Nezbytnou podmínkou využitelnosti vodního zdroje pro zásobování pitnou vodou je mimo jiné (viz. 23 vyhláška č. 428/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů) zajištění ochrany jeho vydatnosti, jakosti a zdravotní nezávadnosti formou stanovení ochranného pásma. Limit typu A Stav k
 19 ZDROJ PITNÉ VODY U STAVEB PRO RODINNOU REKREACI Objekt limitování Kvalita pitné vody pro stavby pro rodinnou rekreaci. Tento limit má vazbu na územně analytické podklady jedná se o údaj o území v rámci sledovaného jevu č. 44 dle přílohy č. 1 část A vyhlášky č. 500/2006 Sb., ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb. Důvody limitování Zajištění hygienicky nezávadného zdroje vody. Vyjádření limitu Stavby podle druhu a potřeby musí být napojeny na vodní zdroj. Mohou se napojit na veřejný vodovod, pokud kapacitně vyhovuje. Je možné využít i individuálního zásobování ze studní, pokud to umožňuje jakost vody. Ukazatele a číselné hodnoty Ukazatele jakosti pitné vody jsou uvedeny ve vyhlášce č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody. Právní předpisy Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 3, 4. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů,


text:
4, 25, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů, 1, 3, 4 a Příloha č. 1. Vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby, ve znění vyhlášky č. 20/2012 Sb., 6 a 32. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb., 4. Vyhláška č. 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě, ve znění pozdějších předpisů. Souvisící předpisy ČSN Zkoušky zdrojů podzemní vody, 04/1984. ČSN Jímání podzemní vody, 06/2010 a Změna: Z1, 12/
 20 Doplňující poznámky Zákon č. 258/2000 Sb. v 3 uvádí, že pitnou vodou je veškerá voda v původním stavu nebo po úpravě, která je určena k pití, vaření, přípravě jídel a nápojů, voda používaná v potravinářství, voda, která je určena k péči o tělo, k čištění předmětů, které svým určením přicházejí do styku s potravinami nebo lidským tělem, a k dalším účelům lidské spotřeby, a to bez ohledu na její původ, skupenství a způsob jejího dodávání. V mimořádných případech lze zásobování pitnou vodou pro tyto objekty řešit dovozem balené vody. Limit typu A Stav k
 21 KOUPACÍ OBLASTI A PŘÍRODNÍ KOUPALIŠTĚ Objekt limitování Jakost povrchové vody pro koupání ve volné přírodě - v přírodních koupalištích. Důvody limitování Hygienické požadavky na jakost povrchové vody pro koupání ve volné přírodě. Vyjádření limitu Přírodním koupalištěm se rozumí stavba povolená k účelu koupání nebo nádrž ke koupání, v nichž je voda ke koupání obměňována řízeným přítokem a odtokem pitné vody nebo trvalým přítokem a odtokem chemicky neupravované podzemní nebo povrchové vody nebo stavba povolená k účelu koupání vybavená systémem přírodního způsobu čištění vody ke koupání, nebo povrchová voda, ve které nabízí službu koupání provozovatel. Dále jsou za přírodní koupaliště považovány další povrchové vody, kde lze očekávat, že se v nich bude koupat velký počet osob. Podmínky koupání fyzických osob v povrchových vodách užívaných pro tyto účely s ohledem na vyhovující jakost vody stanoví zvláštní právní předpis (zákon č. 258/2000 Sb. a vyhláška č. 238/2011 Sb.). Ukazatele a číselné hodnoty Ukazatele jakosti vody v přírodních koupalištích: mikrobiologické ukazatele, ukazatele se zvýšenou pravděpodobností rozmnožení sinic a vizuální sledování odpadu, dalšího znečištění a případného výskytu makroskopických řas - vyhláška č. 238/2011 Sb., přílohy 1 až 6. Právní předpisy Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 6, 6a až 6g. Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 34. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 25, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Vyhláška


text:
č. 398/2009 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících bezbariérové užívání staveb. Vyhláška č. 238/2011 Sb., o stanovení hygienických požadavků na koupaliště, sauny a hygienické limity písku v pískovištích venkovních hracích ploch, ve znění pozdějších předpisů, přílohy č. 1 až 6. Vyhláška č. 252/2013 Sb. o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS, ve znění pozdějších předpisů. 21
 22 Souvisící předpisy ČSN ISO 5667 Jakost vod - Odběr vzorků, část 4: Pokyny pro odběr vzorků z vodních nádrží, 02/1994 a část 6: Návod pro odběr vzorků z řek a potoků, 05/2008. ČSN Jakost vod - Klasifikace jakosti povrchových vod, 10/1998. Doplňující poznámky Přírodní vodní plochou mohou být úseky řeky, slepá ramena, přehradní nádrže, rybníky apod. Musí ale být označeny jako vhodné pro koupání. Nelze zaměňovat s tím, že vodní nádrž byla speciálním stavebním úřadem povolena k rekreaci. Koupací sezónou jednotlivých přírodních koupališť se rozumí zpravidla období od 30. května do 1. září nebo období, během něhož lze očekávat velký počet koupajících se fyzických osob. Provozovatel přírodního koupaliště je povinen monitorovat jakost vody ke koupání nebo sprchování zajištěním laboratorní kontroly ukazatelů znečištění, prováděním vizuální kontroly znečištění vody ke koupání makroskopickými řasami nebo odpady a hodnocením znečištění vody ke koupání z hlediska možného ovlivnění zdraví koupajících se fyzických osob. Znečištěním vody ke koupání v přírodním koupališti nebo vody ke koupání v nádrži ke koupání nebo v nádrži ke koupání s přírodním způsobem čištění vody se rozumí překročení hygienického limitu mikrobiologického ukazatele jakosti vody nebo fyzikálního ukazatele nebo rozmnožení sinic nebo výskyt odpadů nebo makroskopických řas v rozsahu, který ovlivňuje jakost vody. Dojde-li ke znečištění vody ke koupání nebo sprchování, je provozovatel přírodního koupaliště povinen informovat o této skutečnosti veřejnost, a to po celou dobu trvání znečištění. Správci povodí ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí, s Ministerstvem zdravotnictví, vodoprávními úřady a příslušnými krajskými hygienickými stanicemi sestavují, přezkoumávají a aktualizují profily vod uvedených v seznamu přírodních koupališť provozovaných na povrchových vodách využívaných ke koupání a dalších povrchových vod, kde lze očekávat, že se v nich bude koupat velký počet osob. Profil povrchových vod využívaných ke koupání je souhrn údajů o povrchových vodách uvedených v seznamu sestaveném podle zákona o ochraně veřejného zdraví. Profil povrchových vod využívaných ke koupání může být sestaven pro několik spolu sousedících povrchových vod. Obsah a způsob sestavení profilu povrchových vod využívaných ke koupání, podmínky jeho přezkumu a aktualizace a rozsah a způsob předávání podkladů správcům povodí stanoví Ministerstvo zemědělství v dohodě s Ministerstvem životního prostředí a Ministerstvem zdravotnictví vyhláškou. Pokud povrchové vody uvedené v seznamu sestaveném podle zákona o ochraně veřejného zdraví přestanou trvale nebo opakovaně odpovídat požadavkům na jakost vody pro koupání, které jsou stanoveny zvláštním právním předpisem nebo v nařízení vlády podle předchozího odstavce, uloží nebo přijme vodoprávní úřad k nápravě tohoto stavu odpovídající opatření, a to po projednání s orgány ochrany veřejného zdraví


text:
a správcem povodí. Povrchové vody uvedené v seznamu musí do konce koupací sezóny 2015 splňovat požadavky na přijatelnou kvalitu vody. Limit typu A Stav k
 23 UMĚLÁ KOUPALIŠTĚ A SAUNY Objekt limitování Kvalita vody pro koupání v umělých koupalištích a saunách. Důvody limitování Hygienické požadavky na jakost vody pro koupání v umělých koupalištích a saunách. Vyjádření limitu Umělým koupalištěm se rozumí plavecký bazén, koupelový bazén, bazén pro kojence a batolata, brouzdaliště. Ukazatele a číselné hodnoty Mikrobiologické, fyzikální a chemické ukazatele vody pro koupání a jejich hygienické limitní hodnoty jsou stanoveny ve vyhlášce č. 238/2011 Sb., přílohy č. 7 až 10. Právní předpisy Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 6, 6a, 6b, 6c a 6f. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, 4, 18, 19, 25, 27, 76 až 82, 83, 94a, 96. Vyhláška č. 238/2011 Sb., o stanovení hygienických požadavků na koupaliště, sauny a hygienické limity písku v pískovištích venkovních hracích ploch, ve znění pozdějších předpisů, přílohy č. 7 až 10. Vyhláška č. 398/2009 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících bezbariérové užívání staveb. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS, ve znění pozdějších předpisů. Souvisící předpisy ČSN Vodní hospodářství - Názvosloví jakosti vod, 04/1987. ČSN ISO 5667 Jakost vod - Odběr vzorků, část 4: Pokyny pro odběr vzorků z vodních nádrží, 02/1994 a část 6: Návod pro odběr vzorků z řek a potoků, 05/2008. Doplňující poznámky Provozovatel umělého koupaliště nebo sauny je povinen v případě překročení mezní hodnoty ukazatele jakosti vody ke koupání, sprchování nebo ochlazování provést kontrolu dodržení požadavků stanovených zákonem č. 258/2000 Sb. k provozování umělého koupaliště nebo sauny. V případě překročení nejvyšší mezní hodnoty ukazatele jakosti vody ke koupání, sprchování nebo ochlazování je povinen provoz nebo oddělitelnou část provozu umělého koupaliště nebo sauny do doby odstranění závady zastavit. O zastavení provozu je povinen informovat veřejnost. 23
 24 Při volbě vodního zdroje se dává přednost zásobování vodou z veřejného vodovodu, případně jiného ověřeného zdroje pitné vody nebo z přírodního léčivého zdroje s dostatečnou vydatností umožňující potřebnou obměnu vody. Při volbě jiného zdroje musí kvalita vody dosahovat minimální jakosti stanovené v příloze č. 7, tabulka 1, vyhlášky č. 238/2011 Sb.; zdroj musí mít dostatečnou vydatnost umožňující potřebnou obměnu vody. Limit typu A Stav k
 25 OCHRANNÁ PÁSMA VODNÍCH ZDROJŮ Objekt limitování Využití území ve stanovených ochranných pásmech vodních zdrojů. Tento limit je součástí územně analytických podkladů - jedná se o údaj o území v rámci sledovaného jevu č. 44 dle přílohy č. 1 část A vyhlášky č. 500/2006 Sb., ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb. Důvody limitování Ochrana vydatnosti, jakosti a zdravotní nezávadnosti zdrojů podzemních nebo povrchových vod využívaných nebo využitelných pro zásobování pitnou vodou s průměrným odběrem více než m 3 za rok a zdrojů podzemní vody pro výrobu balené kojenecké nebo pramenité vody; při závažných okolnostech i vodních zdrojů s nižší kapacitou. Stanovení ochranných


text:
pásem je vždy veřejným zájmem. Vyjádření limitu V opatření obecné povahy o stanovení nebo změně ochranného pásma vodního zdroje vodoprávní úřad stanoví, které činnosti poškozující nebo ohrožující vydatnost, jakost nebo zdravotní nezávadnost vodního zdroje nelze v tomto pásmu provádět, jaká technická opatření jsou v ochranném pásmu povinny provést osoby, které jsou oprávněné vodu z těchto vodních zdrojů odebírat, popřípadě o povolení k jejímu odběru žádají, u vodárenských nádrží pak vlastníci nebo stavebníci vodních děl sloužících ke vzdouvání vody. Popřípadě vodoprávní úřad stanoví způsob a dobu omezení užívání pozemků a staveb v tomto ochranném pásmu ležících. Ukazatele a číselné hodnoty Ochranné pásmo se dělí na ochranné pásmo I. a II. stupně. Ochranné pásmo (dále jen OP) I. stupně stanoví vodoprávní úřad vždy jako souvislé území v bezprostřední blízkosti vodního zdroje. 1. U povrchových zdrojů: vodárenských nádrží a u dalších nádrží určených výhradně pro zásobování pitnou vodou tvoří OP I. stupně minimálně plocha hladiny nádrže při maximální hladině vzdutí; ostatních nádrží s vodárenskými účely tvoří OP I. stupně hladina nádrže s minimální vzdáleností 100 m od odběrného zařízení; vodních toků: s jezovým vzdutím tvoří OP I. stupně obdélník o délce minimálně 200 m nad odběrem a 100 m pod odběrem a šířce 15 m, ve vodním toku zahrnuje minimálně jednu poloviny šířky vodního toku v místě odběru; bez jezového vzdutí tvoří OP I. stupně obdélník o délce minimálně 200 m nad odběrem a 50 m pod odběrem a šířce 15 m, ve vodním toku zahrnuje minimálně jednu třetinu šířky vodního toku v místě odběru. 2. U zdrojů podzemních vod: Ochranné pásmo I. stupně tvoří plochu o minimální vzdálenosti hranice 10 m od odběrného místa. 25
 26 Vodoprávní úřad může v odůvodněných případech stanovit OP I. stupně v rozsahu menším, než je uvedeno výše. Ochranné pásmo II. stupně se stanoví vně OP I. stupně a může být tvořeno jedním souvislým nebo více od sebe oddělenými územími v rámci hydrologického povodí nebo hydrogeologického rajonu. Toto OP, je-li to účelné, může vodoprávní úřad stanovit postupně po jednotlivých územích. Právní předpisy Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, 30, 32, 33. Vyhláška č. 137/1999 Sb., kterou se stanoví seznam vodárenských nádrží a zásady pro stanovení a změny ochranných pásem vodních zdrojů, 1, 3, 4 a Příloha k vyhlášce. Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 3, 4. Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu (ZPF), ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 238/2011 Sb., o stanovení hygienických požadavků na koupaliště, sauny a hygienické limity písku v pískovištích venkovních hracích ploch, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 252/2013 Sb. o rozsahu údajů v evidencích stavu povrchových a podzemních vod a o způsobu zpracování, ukládání a předávání těchto údajů do informačních systémů veřejné správy.


text:
Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů, 149. Zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, zejména 4, 27, 32, 36, 43, 61, 66, 83, 88, 90, 96, 161, 166, 179, 181, 185. Vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, ve znění vyhlášky č. 458/2012 Sb., zejména 4, 6, 11, 17 a Příloha č. 1, 2, 4, 6, 7, 9, 11. Vyhláška č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního rozhodování, územního opatření a stavebního řádu, ve znění vyhlášky č. 63/2013 Sb., 13. Zákon č. 326/2004 Sb., o rostlinolékařské péči a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, 52a. Vyhláška č. 32/2012 Sb., o přípravcích a dalších prostředcích na ochranu rostlin, ve znění vyhlášky č. 326/2012 Sb. Vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby, ve znění vyhlášky č. 20/2012 Sb., 53. Evropské předpisy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, ve znění pozdějších předpisů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS, ve znění pozdějších předpisů. 26
 27 Doplňující poznámky Ochranná pásma stanoví vodoprávní úřad na návrh nebo z vlastního podnětu. Do ochranného pásma I. stupně je zakázán vstup a vjezd; to neplatí pro osoby, které mají právo vodu z vodního zdroje odebírat, a u vodárenských nádrží pro osoby, které tato vodní díla vlastní. Vodoprávní úřad může stanovit rozhodnutím nebo opatřením obecné povahy i další výjimky ze zákazu vstupu a vjezdu. V ochranném pásmu I. a II. stupně je zakázáno provádět činnosti poškozující nebo ohrožující vydatnost, jakost nebo zdravotní nezávadnost vodního zdroje, jejichž rozsah je vymezen v opatření obecné povahy o stanovení nebo změně ochranného pásma. Ochranná pásma stanovená podle dosavadních právních předpisů se považují za ochranná pásma stanovená podle 30 odst. 1 zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona. Zvláštní opatření na ochranu vodního prostředí a pitné vody aplikace a skladování přípravků na ochranu rostlin jsou zakázány ve vzdálenosti 10 m od podzemního nebo povrchového zdroje pitné vody, pokud pro tento zdroj nebylo stanoveno ochranné pásmo podle vodního zákona. Vzdálenost 10 m se počítá od odběrného zařízení. Limit typu A Stav k
 Strana 5442 Sbírka zákonů č. 401 / 2015 Částka 166 401 NAŘÍZENÍ VLÁDY ze dne 14. prosince 2015 o ukazatelích a hodnotách přípustného znečištění povrchových vod a odpadních vod, náležitostech povolení k
 Ústav územního rozvoje, Jakubské nám. 3, 602 00 Brno Tel.: +420542423111, www.uur.cz, e-mail: sekretariat@uur.cz LIMITY VYUŽITÍ ÚZEMÍ Dostupnost: http://www.uur.cz/default.asp?id=2591 REJSTŘÍK PRÁVNÍCH
 P L A T N É Z N Ě N Í zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, s vyznačením navrhovaných změn: ZÁKON ze dne 28. června 2001 o vodách a o
 Sbírka zákonů ČR Předpis č. 150/2010 Sb.
 Sbírka zákonů ČR Předpis č. 150/2010 Sb. Zákon, kterým se mění


text:
zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 200/1990 Sb., o přestupcích,
 OCHRANNÁ PÁSMA VODNÍCH ZDROJŮ PODZEMNÍ VODY DOTAZNÍK
 OCHRANNÁ PÁSMA VODNÍCH ZDROJŮ PODZEMNÍ VODY DOTAZNÍK Seminář ČVTVHS dne 24.10. 2018 vyhodnocení dotazníku celkem bylo odevzdáno 32 dotazníků počet odpovědí na jednotlivé otázky se pohybuje mezi 27 30 profesní
 7 odst. 7 rozhoduje v jednotlivých případech o výjimkách ze zákazu a omezení užívání povrchových vod k plavbě pro sportovní činnost,
 Oddělení vodního hospodářství odboru životního prostředí MHMP vykonává přenesenou působnost kraje a některé působnosti obecního úřadu s rozšířenou působností a obecního úřadu Aktualizovaný text ke dni


text:
Obchodní zákoník platný od 1. 1. 2014 | Zákon č. 90/2012 Sb. - Oddíl 3 - Snížení základního kapitálu - Měšec.cz
 Měšec.cz » Zákony » Obchodní zákoník platný od 1. 1. 2014 | Zákon č. 90/2012 Sb. » Oddíl 3 - Snížení základního kapitálu
 Obchodní zákoník platný od 1. 1. 2014 | Zákon č. 90/2012 Sb. - Oddíl 3 - Snížení základního kapitálu
 Ochrana věřitelů (§ 518 - § 520) +-
 Způsoby snížení základního kapitálu (§ 521 - § 523) +-
 Snížení jmenovité hodnoty akcií nebo zatímních listů (§ 524 - § 526) +-
 Vzetí akcií z oběhu na základě losování (§ 527 - § 531) +-
 Vzetí akcií z oběhu na základě veřejného návrhu smlouvy (§ 532 - § 536) +-
 § 536 - Upuštění od vydání akcií
 Postup při nevrácení nebo nepřevzetí akcií (§ 537 - § 543) +-
 Zjednodušené snížení základního kapitálu (§ 544 - § 545) +-
 Souběžné snížení a zvýšení základního kapitálu (§ 546 - § 548) +-
 Snížení základního kapitálu
 Usnesení valné hromady o snížení základního kapitálu obsahuje alespoň
 a) důvody a účel navrhovaného snížení základního kapitálu,
 b) rozsah a způsob provedení navrhovaného snížení,
 c) způsob, jak bude naloženo s částkou odpovídající snížení,
 d) pravidla losování a výši úplaty za vylosované akcie nebo způsob jejího určení, snižuje-li se základní kapitál vzetím akcií z oběhu na základě losování,
 e) snižuje-li se základní kapitál na základě návrhu akcionářů, údaj, zda jde o návrh na úplatné nebo bezúplatné vzetí akcií z oběhu, a při návrhu na úplatné vzetí akcií z oběhu i výši úplaty nebo pravidla pro její určení,
 f) mají-li být v důsledku snížení základního kapitálu předloženy společnosti akcie, lhůty pro jejich předložení.
 (1) V důsledku snížení základního kapitálu společnosti nesmí klesnout základní kapitál pod výši stanovenou tímto zákonem.
 (2) Snížením základního kapitálu se nesmí zhoršit dobytnost pohledávek věřitelů.
 (1) Do 30 dnů ode dne nabytí účinnosti rozhodnutí valné hromady o snížení základního kapitálu vůči třetím osobám oznámí představenstvo rozhodnutí o snížení základního kapitálu písemně těm známým věřitelům, jejichž pohledávky vůči společnosti vznikly před okamžikem účinnosti rozhodnutí valné hromady o snížení základního kapitálu. Součástí oznámení je výzva, aby věřitelé přihlásili své pohledávky podle odstavce 3.
 (2) Představenstvo nejméně dvakrát po sobě s třicetidenním odstupem zveřejní usnesení valné hromady o snížení základního kapitálu po jeho zápisu do obchodního rejstříku; součástí zveřejněné informace je výzva, aby věřitelé přihlásili své pohledávky podle odstavce 3.
 (3) Věřitelé společnosti podle odstavce 1 mohou do 90 dnů ode dne, kdy obdrželi oznámení o snížení základního kapitálu, jinak do 90 dnů od druhého zveřejnění informace podle odstavce 2 požadovat, aby splnění jejich pohledávek, které nebyly v okamžiku doručení výzvy nebo v okamžiku druhého zveřejnění splatné, bylo přiměřeným způsobem zajištěno nebo uspokojeno anebo byla uzavřena dohoda o jiném řešení; to neplatí, nezhorší-li se snížením základního kapitálu dobytnost pohledávek za společností.
 (4) Nedojde-li mezi věřiteli a společností k dohodě o způsobu zajištění pohledávky nebo má-li věřitel za to, že se zhoršila dobytnost jeho pohledávek, rozhodne o dostatečném zajištění soud s ohledem na druh a výši


text:
pohledávky.
 (1) Představenstvo podá bez zbytečného odkladu návrh na zápis usnesení valné hromady do obchodního rejstříku.
 (2) Návrh na zápis usnesení valné hromady může být spojen s návrhem na zápis nové výše základního kapitálu do obchodního rejstříku.
 (1) Před účinností snížení základního kapitálu a před splněním povinností podle § 518 nebo před rozhodnutím soudu podle § 518 nelze akcionářům poskytnout plnění z důvodu snížení základního kapitálu nebo jim z tohoto důvodu prominout nebo snížit nesplacené části emisního kursu akcií.
 (2) Za újmu způsobenou porušením odstavce 1 odpovídají společnosti a věřitelům členové představenstva; této odpovědnosti se nemohou zprostit.
 Způsoby snížení základního kapitálu
 (1) K povinnému snížení základního kapitálu použije společnost vlastní akcie, které má v majetku. V ostatních případech snížení základního kapitálu použije společnost nejprve vlastní akcie, které má v majetku.
 (2) Jiným postupem lze základní kapitál snižovat jen tehdy, nepostačuje-li postup podle odstavce 1 ke snížení základního kapitálu v rozsahu určeném valnou hromadou nebo pokud by tento postup nesplnil účel snížení základního kapitálu.
 (3) Při snížení základního kapitálu jen s využitím vlastních akcií, které jsou v majetku společnosti, se nepoužijí ustanovení tohoto zákona o odděleném hlasování podle druhu akcií.
 Ke snížení základního kapitálu použije společnost vlastní akcie tak, že je zničí, nebo u zaknihovaných akcií dá osobě oprávněné vést jejich evidenci příkaz k jejich zrušení.
 (1) Společnost, která nemá ve svém majetku vlastní akcie, nebo jejich použití podle § 521 ke snížení základního kapitálu nepostačuje, sníží jmenovité hodnoty akcií, nebo vezme akcie z oběhu anebo upustí od vydání nesplacených akcií.
 (2) Akcie se vezmou z oběhu na základě losování nebo na základě veřejného návrhu akcionářům. Akcie lze vzít z oběhu na základě losování pouze tehdy, jestliže stanovy tento postup v době úpisu těchto akcií umožňovaly. Pravidla postupu pro vzetí akcií z oběhu určí stanovy a valná hromada při rozhodnutí o snížení základního kapitálu.
 (3) Vydala-li společnost kusové akcie, lze snížit základní kapitál i bez vzetí akcií z oběhu.
 Snížení jmenovité hodnoty akcií nebo zatímních listů
 Jmenovitá hodnota akcií se snižuje poměrně u všech akcií společnosti, ledaže je účelem snížení základního kapitálu prominutí nesplacené části emisního kursu akcií.
 Snížení jmenovité hodnoty akcií nebo zatímních listů se provede výměnou akcií nebo zatímních listů za akcie nebo zatímní listy s nižší jmenovitou hodnotou nebo vyznačením nižší jmenovité hodnoty na dosavadní akcie nebo zatímní listy s podpisem člena nebo členů představenstva.
 Představenstvo vyzve způsobem stanoveným tímto zákonem a stanovami pro svolání valné hromady akcionáře, kteří vlastní akcie nebo zatímní listy, aby je předložili ve lhůtě určené rozhodnutím valné hromady za účelem postupu podle § 525. Akcionář, který je v prodlení s předložením akcií nebo zatímních listů v určené lhůtě, nevykonává až do okamžiku jejich řádného předložení s nimi spojená akcionářská práva a představenstvo uplatní postup podle § 537 až 541.
 Vzetí akcií z oběhu na základě losování
 (1) Pokud společnost vydala zaknihované akcie, podá před losováním osobě oprávněné vést jejich evidenci příkaz k jejich očíslování a současně požádá o výpis z této evidence, který musí obsahovat i čísla akcií.
 (2) Po dobu, kdy jsou


text:
akcie očíslovány, se pozastavuje právo s nimi nakládat.
 (3) Losování zaknihovaných akcií se provede nejpozději do 10 dnů ode dne, kdy byl podán příkaz k očíslování.
 (1) Průběh a výsledky losování s uvedením čísel vylosovaných akcií se osvědčuje veřejnou listinou.
 (2) Představenstvo oznámí výsledky losování způsobem stanoveným tímto zákonem a stanovami pro svolání valné hromady.
 (3) Oznámení obsahuje alespoň
 a) čísla vylosovaných akcií,
 b) lhůtu, v níž bude společnost vylosované akcie proplácet; lhůta nesmí předcházet účinnosti snížení základního kapitálu a nesmí být delší než 3 měsíce od účinnosti snížení základního kapitálu, ledaže dohoda s akcionářem určí jinak,
 c) výši úplaty za vylosované akcie,
 d) údaje identifikující akcionáře, jehož akcie byly vylosovány, pokud společnost vydala akcie na jméno nebo zaknihované akcie, a
 e) lhůtu, v níž musí být vylosované akcie předloženy společnosti.
 Akcionář, který je v prodlení s předložením vylosovaných akcií v určené lhůtě, nevykonává až do okamžiku jejich řádného předložení s nimi spojená akcionářská práva a představenstvo uplatní postup podle § 537 až 541.
 Společnost vyplatí akcionářům za vylosované akcie úplatu přiměřenou jejich ceně; přiměřenost úplaty se doloží znaleckým posudkem.
 (1) Představenstvo společnosti, která vydala zaknihované akcie, podá osobě oprávněné vést jejich evidenci zprávu o výsledku losování spolu s příkazem zrušit číslování nevylosovaných akcií doloženým veřejnou listinou osvědčující výsledky losování.
 (2) Po účinnosti snížení základního kapitálu podá představenstvo osobě oprávněné vést evidenci zaknihovaných cenných papírů příkaz ke zrušení vylosovaných akcií; příkaz se doloží výpisem z obchodního rejstříku prokazujícím zápis snížení základního kapitálu do obchodního rejstříku.
 Vzetí akcií z oběhu na základě veřejného návrhu smlouvy
 (1) V případě, že se akcie berou z oběhu na základě veřejného návrhu smlouvy, může rozhodnutí valné hromady určit, že základní kapitál
 a) bude snížen v rozsahu jmenovitých hodnot akcií, které budou vzaty z oběhu, nebo
 b) bude snížen o pevnou částku.
 (2) Akcie lze vzít z oběhu na základě veřejného návrhu smlouvy úplatně i bezplatně; ustanovení § 322 odst. 1 a 2, § 323 až 325 a § 329 se použijí obdobně.
 (1) Kupní cena je splatná nejpozději do 3 měsíců od účinnosti snížení základního kapitálu. Lhůta splatnosti kupní ceny a lhůta pro předložení akcií společnosti nesmí předcházet dni účinnosti snížení základního kapitálu.
 (2) Akcionář nevykonává od účinnosti snížení základního kapitálu s akciemi podle odstavce 1 spojená akcionářská práva a představenstvo uplatní postup podle § 537 až 541.
 Bez zbytečného odkladu od účinnosti snížení základního kapitálu podá představenstvo osobě, která vede evidenci zaknihovaných cenných papírů, příkaz ke zrušení zaknihovaných akcií, které společnost koupila na základě veřejného návrhu smlouvy; příkaz se doloží výpisem z obchodního rejstříku prokazujícím zápis snížení základního kapitálu a dokladem o přijetí veřejného návrhu smlouvy.
 (1) V případě, že se základní kapitál snižuje postupem podle § 532 odst. 1 písm. a), obsahuje usnesení valné hromady také pověření pro představenstvo podat návrh na zápis výše základního kapitálu do obchodního rejstříku v rozsahu, v jakém bude akcionáři přijat veřejný návrh smlouvy.
 (2) V případě, že součet jmenovitých hodnot akcií braných z oběhu podle § 532 odst. 1 písm. b) nedosáhne stanovené částky snížení základního kapitálu,


text:
může valná hromada rozhodnout, že se základní kapitál sníží postupem podle § 532 odst. 1 písm. a), popřípadě jiným způsobem stanoveným tímto zákonem.
 Upuštění od vydání akcií
 (1) Valná hromada může rozhodnout o snížení základního kapitálu upuštěním od vydání akcií v rozsahu, v jakém jsou upisovatelé v prodlení se splacením jmenovité hodnoty akcií, ledaže společnost prodlevšího akcionáře ze společnosti vyloučí.
 (2) Vydala-li společnost na nesplacené akcie zatímní listy, provede se upuštění od vydání nesplacených akcií tak, že představenstvo vyzve akcionáře, který je v prodlení se splacením emisního kursu nebo jeho části, aby ve lhůtě určené valnou hromadou odevzdal zatímní list s tím, že společnost nevydá akcie, které tento zatímní list nahrazuje, a upisovateli vrátí bez zbytečného odkladu po účinnosti snížení základního kapitálu dosud splacený emisní kurs po započtení pohledávek, které vůči upisovateli má.
 (3) Akcionář, který je v prodlení s předložením zatímního listu v určené lhůtě, nevykonává až do okamžiku předložení s ním spojená akcionářská práva a představenstvo uplatní postup podle § 537 až 541.
 Postup při nevrácení nebo nepřevzetí akcií
 V případě prodlení akcionářů s předložením akcií stahovaných společností z oběhu za účelem jejich výměny, vyznačení nové jmenovité hodnoty nebo zničení nebo s převzetím nových akcií při zvýšení základního kapitálu vyzve představenstvo akcionáře způsobem stanoveným tímto zákonem a stanovami pro svolání valné hromady, aby tak učinili v přiměřené lhůtě, kterou jim k tomu určí s upozorněním, že jinak budou nepředložené akcie prohlášeny za neplatné nebo že nepřevzaté akcie budou prodány.
 Akcie, které nebyly přes výzvu v dodatečné lhůtě odevzdány, představenstvo prohlásí za neplatné; představenstvo prohlášení bez zbytečného odkladu oznámí způsobem stanoveným tímto zákonem a stanovami pro svolání valné hromady akcionářům, jejichž akcií se neplatnost týká (dále jen „dotčená osoba“), a současně je zveřejní.
 (1) Nové akcie, které mají být vydány místo akcií prohlášených za neplatné, nebo akcie, které nebyly při zvýšení základního kapitálu podle § 500 akcionáři převzaty ani v dodatečné přiměřené době, prodá představenstvo bez zbytečného odkladu prostřednictvím obchodníka s cennými papíry na účet dotčené osoby na evropském regulovaném trhu, jinak je prodá ve veřejné dražbě.
 (2) Místo, dobu konání a předmět dražby představenstvo zveřejní ve lhůtě alespoň 15 dnů přede dnem jejího konání, je-li hodnota dražených akcií nižší než 100 000 Kč, a ve lhůtě 30 dní přede dnem jejího konání, je-li hodnota vyšší, a ve stejné lhůtě zašle zprávu o chystané veřejné dražbě také dotčené osobě, je-li představenstvu známa.
 (3) Výtěžek z prodeje po započtení pohledávek společnosti za dotčenou osobou vzniklých v souvislosti s prohlášením jejích akcií za neplatné, popřípadě v souvislosti s prodejem akcií, společnost vyplatí bez zbytečného odkladu dotčené osobě.
 (1) V případě, že za akcie stahované z oběhu nemají být vydány nové akcie, není prohlášením akcií za neplatné dotčeno právo dotčené osoby na zaplacení jejich kupní ceny nebo na vrácení splaceného emisního kursu nebo jeho části.
 (2) Společnost může proti pohledávce dotčené osoby na zaplacení kupní ceny nebo vrácení emisního kursu nebo jeho části započíst pohledávky, které za touto osobou vznikly v souvislosti s prohlášením jejích akcií za neplatné.
 (3) Společnost vyplatí dotčené


text:
osobě rozdíl bez zbytečného odkladu po započtení, jinak po prohlášení akcií nebo zatímních listů za neplatné.
 Společnost vrácené akcie nebo zatímní listy zničí bez zbytečného odkladu po účinnosti snížení základního kapitálu.
 Společnost může na základě rozhodnutí valné hromady vyzvat akcionáře, aby jí předložili ve lhůtě jí určené akcie k výměně nebo vyznačení nových údajů na akcii, došlo-li ke změně údajů dosud na akciích uvedených. Ustanovení § 537 až 541 se použijí obdobně.
 (1) Akcionář může požádat společnost o výměnu akcie, je-li poškozena tak, že některé údaje na ní uvedené nejsou čitelné, a o pravosti této akcie není pochyb.
 (2) Společnost vymění akcii bez zbytečného odkladu po jejím předložení. Vrácenou akcii společnost zničí a na nové akcii uvede, že jde o stejnopis zničené akcie.
 Zjednodušené snížení základního kapitálu
 (1) Ustanovení tohoto oddílu o ochraně věřitelů se nepoužijí, pokud společnost
 a) snižuje základní kapitál za účelem úhrady ztráty, nebo
 b) snižuje základní kapitál za účelem převodu do rezervního fondu a úhrady budoucí ztráty a převáděná částka nepřesáhne 10 % sníženého základního kapitálu.
 (2) Splnění podmínek podle odstavce 1 doloží společnost rejstříkovému soudu při podání návrhu na zápis snížení základního kapitálu do obchodního rejstříku. V takovém případě se zapíše usnesení valné hromady o snížení základního kapitálu spolu se zápisem nové výše základního kapitálu.
 (3) Rezervní fond v rozsahu vytvořeném podle odstavce 1 písm. b) může být použit pouze k úhradě ztráty společnosti nebo ke zvýšení jejího základního kapitálu. Ke zvláštnímu rezervnímu fondu na vlastní akcie se nepřihlíží.
 (1) V souvislosti se snížením základního kapitálu podle § 544 nelze akcionářům poskytnout jakékoliv plnění.
 (2) Plnění poskytnuté v rozporu s odstavcem 1 vrátí akcionář společnosti. Za splnění této povinnosti ručí členové představenstva společně a nerozdílně.
 Valná hromada může rozhodnout o souběžném snížení a zvýšení základního kapitálu pouze tehdy, je-li základní kapitál snižován za předpokladů stanovených v § 536 nebo § 540 odst. 1.
 Při postupu podle § 546 může společnost zahájit zvyšování základního kapitálu až poté, co bude snížení základního kapitálu účinné.
 (1) V případě, že je účelem snížení základního kapitálu přizpůsobení jmenovité hodnoty stávajících akcií obchodovaných na evropském regulovaném trhu jejich ceně na evropském regulovaném trhu v souvislosti se zvýšením základního kapitálu upsáním nových akcií a byly splněny podmínky podle § 544, může valná hromada současně rozhodnout o souběžném snížení a zvýšení základního kapitálu; ustanovení § 546 a 547 se nepoužijí.
 (2) V rozhodnutí o souběžném snížení a zvýšení základního kapitálu může valná hromada určit rozsah snížení základního kapitálu tak, že stanoví způsob výpočtu částky snížení v závislosti na emisním kursu nových akcií, který bude stanoven později, a zároveň pověřit představenstvo, aby částku snížení základního kapitálu a tomu odpovídající nové jmenovité hodnoty stávajících akcií společnosti bez odkladu oznámilo akcionářům způsobem stanoveným tímto zákonem a stanovami pro svolání valné hromady.


text:
O tom, že sjednávání DPČ na stejný předmět činnosti, jenž je u konkrétního lékaře současně vykonáván v pracovním poměru založeném jeho pracovní smlouvou, není z právního hlediska možné, jsme již psali. Ačkoliv obecně panuje shoda na tom, že takto uzavírané DPČ, jichž se využívá zejména v lůžkových zdravotnických zařízeních v rámci zajištění provozu ústavních pohotovostních služeb, odporují zákonné úpravě a v případě jejich přezkoumání soudem by byla pravděpodobně konstatována jejich neplatnost, v současné době se stále jedná o jeden z nejfrekventovanějších právních nástrojů, jenž vedení nemocnic využívá právě k řešení své špatné personální situace spojené s obsazováním pohotovostních služeb. Z tohoto důvodu považujeme za potřebné upozornit lékaře, kteří se i přes problematickou povahu DPČ rozhodli vyjít zaměstnavateli vstříc a tyto dohody uzavřít, na ty části obsahu DPČ, jimž je třeba věnovat zvláštní pozornost tak, aby se lékař v důsledku zmíněné vstřícnosti k zaměstnavateli neocitl ve znatelně horším postavení, než jaké mu zajišťuje pracovní smlouva.
 1. Sjednaná práce
 Pokud by měl mít lékař, jenž má u téhož zaměstnavatele uzavřenu i pracovní smlouvu, alespoň minimální ochranu před tím, aby jeho DPČ byla již na první pohled označena za neplatnou, neměl by se v pracovní smlouvě a v DPČ objevit shodný druh práce, resp. předmět činnosti. Má-li tedy lékař vykonávat DPČ spočívající ve výkonu ústavní pohotovostní služby, měl by právě tento výkon být explicitně vyjmut z jeho pracovní smlouvy a současně činnosti uvedené v DPČ by neměly zavdávat jakoukoliv příčinu k pochybnostem o tom, že jsou zcela odlišné od toho, co je vykonáváno dle pracovní smlouvy. Ač jsme již dříve i na stránkách TM právě na potřebu vynětí příslušných činností vykonávaných na DPČ z pracovní smlouvy upozorňovali, stále převládá praxe, kdy v souvislosti s uzavíráním DPČ žádné odpovídající změny pracovních smluv neprobíhají.
 2. Sjednaný rozsah pracovní doby
 Dle zákoníku práce by neměl rozsah práce vykonávané na DPČ překročit polovinu stanovené týdenní pracovní doby, tedy 20 hodin týdně. Obecně platí, že čím konkrétnější je obsah DPČ, tím menší má zaměstnavatel prostor DPČ vykládat v rozporu se zájmy zaměstnance. To je jistě i případ rozsahu pracovní doby. Jestliže tedy má zaměstnanec představu o tom, kolik hodin chce v rámci DPČ měsíčně či týdně odsloužit, příp. v jaké konkrétně době, určitě lze doporučit toto do dohody výslovně uvést.
 K pracovní době se váže i zákonný zákaz výkonu práce dle DPČ přesahující 12 hodin během 24 hodin po sobě jdoucích, jenž je rovněž vhodné ve smlouvě reflektovat.
 3. Doba, na kterou se dohoda uzavírá a výpověď
 Z textu zákoníku práce sice není zcela zřejmé, zda je možno DPČ uzavřít i na dobu neurčitou, vzhledem k zákonnému požadavku na uvedení doby trvání smlouvy lze však dovodit, že DPČ se uzavírá pouze na dobu určitou. Doba trvání smlouvy je samozřejmě vždy relativní, a to s ohledem na možnost výpovědi bez udání důvodů, kterou může každá smluvní strana DPČ ukončit. V ustanovení § 76 odst. 5 zákoníku práce se v této souvislosti uvádí, že jednostranně může být DPČ zrušena z jakéhokoliv důvodu nebo bez uvedení důvodu s 15denní výpovědní dobou,


text:
která začíná dnem, v němž byla výpověď doručena druhé smluvní straně.
 4. Místo a obor činnosti
 Potřeba přesného vymezení místa výkonu práce na DPČ, příp. oboru činnosti, je dána zejména praxí některých zaměstnavatelů vyžadovat na lékařích v rámci DPČ postup, kdy dochází ke sloužení nejčastěji ústavních pohotovostních služeb na jiných odděleních, než jsou „mateřská“ oddělení lékaře, resp. v jiných odbornostech, než je ta, v níž má lékař specializovanou způsobilost, čímž mimo jiné stoupá nebezpečí pochybení a vzniku odpovědnosti za poskytování zdravotní péče mimo lékařovu specializaci. Bude-li mít zaměstnanec přímo v DPČ uvedeno, že jeho činnost má být vykonávána např. na oddělení a v oboru ARO, nebude mít zaměstnavatel žádnou možnost jej bez jeho souhlasu převést při ÚPS např. na oční oddělení a naopak, což by v případě pouze obecného vymezení místa a oboru činnosti v DPČ jistě mohl.
 5. Výše odměny
 6. Zajištění účasti v nemocenském pojištění
 Nárok na dávky nemocenského pojištění čerpané z titulu DPČ vychází z tzv. započitatelného příjmu. Pokud lékař v daném měsíci nedosáhl z DPČ odměny alespoň 2.500,-Kč, platí, že v tomto měsíci není pojištěn. Pokud v takovém měsíci u zaměstnance např. dojde k pracovní neschopnosti, má z hlediska výplaty dávek smůlu. Toto sice neplatí pro ty zaměstnance, kteří mají odměnu za DPČ stanovenu fixní měsíční částkou, těch je ovšem pouze menšina. V DPČ je nutno tento problém zohlednit buď tak, že zaměstnavatel se zaměstnancem dohodne minimální měsíční fixní paušální odměnu 2.500,- Kč (samozřejmě vedle standardní hodinové odměny, která bývá obvyklá), nebo je situace řešena nahrazením tohoto paušálu závazkem zaměstnavatele zaměstnanci případný nárok na nemocenské dávky kompenzovat.
 7. Přestávky v práci, jiné důležité osobní překážky v práci, dovolená
 Žádný z výše uvedených institutů, které jsou běžné v pracovním poměru založeném pracovní smlouvou, se ve v rámci práce na DPČ automaticky neuplatní. V případě, že si zaměstnanec chce i v režimu DPČ zajistit nárok na přestávky v práci, jiné důležité překážky v práci či dovolenou, musí si tento nárok výslovně vymínit přímo v textu DPČ.
 Ujednání DPČ o odpovědnosti se netýká lékařů, kteří se na rozdíl od řady svých kolegů nenacházejí ve shora zmíněném střetu mezi pracovní smlouvou a DPČ, neboť DPČ je směrem k zaměstnavateli jejich jediným zaměstnaneckým vztahem. U nich totiž nezpochybnitelně přebírá odpovědnost zaměstnavatel tak jako ve standardním pracovním poměru. U ostatních lékařů, kterých je bohužel stále patrně většina, je však otázka odpovědnosti více nežli aktuální. Právě s ohledem na právně velmi problematický souběh pracovní smlouvy a DPČ na výkon práce spočívající tak jako tak v poskytování zdravotních služeb lékařem by si měl lékař - zaměstnanec zajistit, že ať již bude jeho DPČ vyhodnocena jako platná či nikoliv, bude on ve vztahu k odpovědnosti vždy zaštítěn zaměstnavatelem tak, jako by zde žádné pochybnosti o platnosti DPČ nebyly. Zaměstnavatelé při vyjednávání podmínek DPČ zpravidla jakékoliv pochybnosti zaměstnanců o tom, že by snad nemuseli být zcela chráněni před dopady svých pochybení způsobených v rámci činnosti na DPČ, která existuje vedle pracovní smlouvy, bagatelizují. V situaci, kdy je jim však k odsouhlasení předložen písemný závazek, že v


text:
případě škody vzniklé činností lékaře dle souběžné DPČ budou i v případě neplatnosti této dohody odpovídat jako u zaměstnance v pracovním poměru, mají s tímto „překvapivě“ zásadní problém. S ohledem na značný nárůst žalob pacientů proti nemocnicím v poslední době, jakož i pro často velmi problematické zajišťování zejména ústavních pohotovostních služeb bychom doporučovali na začlenění ujednání o odpovědnosti do DPČ rozhodně trvat s tím, že v tomto ujednání je třeba výslovně konstatovat, že platí bez ohledu na platnost či neplatnost DPČ (viz v připojeném vzoru DPČ článek 9).
 Závěrem je ještě na místě zmínit, že popisované principy, jež se uplatní při uzavírání DPČ, je jistě možno použít i u dohod o provedení práce, které ovšem na rozdíl od DPČ předpokládají maximální výkon práce za rok pouze v rozsahu do 300 hodin, a které jsou proto i vzhledem ke své jednorázové povaze využívány pro zajišťování zdravotní péče spíše výjimečně.
 „Dohoda o pracovní činnosti
 kterou uzavřeli níže uvedeného dne, měsíce a roku
 zaměstnanec:...........................nar.......................trvale bytem........................
 Zaměstnanec se zavazuje pro zaměstnavatele vykonávat činnosti spočívající v řešení naléhavých situací v rámci ústavní pohotovostní služby, zejména.......
 Místem výkonu pracovní činnosti je toto oddělení zaměstnavatele:........................na adrese.........................., přičemž pracovní činnost dle této dohody bude vykonávána pouze v oboru ...........................
 Tato dohoda se uzavírá na dobu od..............2014 do .................2015. Pracovní činnost bude vykonávána v rozsahu maximálně 20 hodin týdně (a to ve dnech .............. vždy v době od ..................do...................). Výkon práce dle této dohody nesmí přesáhnout 12 hodin během 24 hodin po sobě jdoucích.
 Za pracovní činnost dle této smlouvy poskytne zaměstnavatel zaměstnanci odměnu ve výši .....,- Kč za hodinu práce ve všední den a ve výši .....,- Kč za hodinu práce ve svátek, v sobotu a v neděli. Nad rámec odměny dle předchozí věty se sjednává paušální měsíční odměna ve výši 2.500,- Kč. Celá odměna je splatná vždy měsíčně po vykonání práce a to nejpozději v kalendářním měsíci následujícím po měsíci, ve kterém vznikl zaměstnanci nárok na odměnu.
 Zaměstnanec bude vykonávat práce osobně, svědomitě a hospodárně podle sjednaných
 podmínek a v souladu s předpisy vztahujícími se na jejich výkon, zejména s předpisy k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
 Zaměstnavatel se zavazuje vytvářet zaměstnanci přiměřené pracovní podmínky, zajišťující řádný a bezpečný výkon práce. Zaměstnanec je povinen při práci dodržovat veškeré bezpečnostní předpisy.
 Zaměstnavatel se zavazuje zajistit, že zaměstnanec bude po dobu trvání dohody splňovat podmínky účasti zaměstnanců na nemocenském pojištění dle ustanovení § 6 zákona č. 187/2006 Sb. a pro případ, že toto nebude možné, poskytnout zaměstnanci plnění odpovídající dávkám nemocenského. Zaměstnavatel se dále zavazuje přidělovat zaměstnanci práci dle dohody o pracovní činnosti tak, aby mohl být v rámci pracovního poměru mezi uživatelem a zaměstnance dodržen nepřetržitý odpočinek v týdnu dle § 92 zákoníku práce.
 Ve smyslu ustanovení § 77 odst. 3 zákoníku práce strany sjednaly, že zaměstnanec činný na základě této dohody o pracovní činnosti má nárok na jiné důležité osobní překážky v práci a na dovolenou, a to za stejných podmínek jako zaměstnanec v pracovním poměru; totéž platí i o nároku zaměstnance na přestávky v


text:
práci na jídlo a oddech.
 Zaměstnavatel se zavazuje nahradit zaměstnanci i třetím osobám veškerou újmu, která by vznikla v rámci, či v souvislosti s činnostmi zaměstnance vykonávanými na základě této dohody ve stejném rozsahu, v němž by za tuto újmu odpovídal zaměstnavatel v pracovním poměru. Závazek zaměstnavatele dle předchozí věty je autonomním ujednáním mezi stranami a je platný bez ohledu na to, zda tato dohoda o pracovní činnosti platí či nikoliv.
 Sjednaný obsah této dohody lze měnit, dohodnou-li se obě strany na jeho změně. Změny dohody se provádí písemným dodatkem podepsaným oběma stranami.
 Ostatní práva a povinnosti smluvních stran neupravené touto dohodou se řídí ustanovením § 76 a násl. zákoníku práce.
 Tato dohoda je vyhotovena ve dvou stejnopisech s platností originálu, z nichž jeden obdrží zaměstnanec a jeden zaměstnavatel.


text: 1 1. ÚVODNÍ USTANOVENÍ VŠEOBECNÉ OBCHODNÍ PODMÍNKY 1.1 Tyto VOP upravují obecné podmínky smluvních závazků mezi Společností a Investorem vzniklých na základě Rámcové smlouvy. 1.2 Investor ve vztahu ke Společnosti právně jedná vždy sám. 2. VZNIK SMLUVNÍHO VZTAHU 2.1 Společnost a Investor vstupují do smluvního vztahu uzavřením Rámcové smlouvy. Investor musí být po celou dobu trvání smluvního vztahu registrován na Portálu. Investor, který drží dosud existující Participaci, musí současně mít po celou dobu uzavřenou Rámcovou smlouvu včetně zřízeného Účtu vedeného Společností. 2.2 Rámcová smlouva se uzavírá výhradně prostřednictvím Portálu jako prostředku komunikace na dálku. Rámcová smlouva nabývá platnosti okamžikem, kdy ji Investor prostřednictvím Portálu elektronicky podepíše s využitím Autorizačního SMS kódu a zašle Společnosti zpět prostřednictvím Portálu. Investor výslovně souhlasí s formou své autentizace a formou autorizace uvedenou ve VOP níže. 2.3 Společnost má právo nahradit podpis osob oprávněných jednat za Společnost tištěnými nebo mechanickými prostředky (např. scanem, razítkem, atp.), a to včetně podpisu Rámcové smlouvy a všech jejích dodatků. 2.4 Veškeré úkony, které jsou provedeny v rámci komunikace na dálku (ať již prostřednictvím Portálu, či jinak) budou považovány za učiněné písemně. 2.5 Investor není oprávněn návrh Rámcové smlouvy jakkoli upravovat či doplňovat. Doručíli Investor Společnosti podepsaný návrh Rámcové smlouvy obsahující dodatky, výhrady, omezení nebo jiné změny, považuje se to za odmítnutí návrhu Společnosti a Rámcová smlouvy uzavřena nebude.2 3. OCHRANA OSOBNÍCH ÚDAJŮ A SOUHLASY INVESTORA 3.1 Společnost je v souladu s obecnými právními předpisy povinna pro účely poskytování svých služeb zjišťovat a zpracovávat údaje o Investorech, včetně osobních údajů. Společnost bude s poskytnutými informacemi nakládat v souladu se zákony a jinými obecnými právními předpisy závaznými pro Společnost a jako správce osobních údajů Investora bude jeho osobní údaje uchovávat a zpracovávat v souladu se Souhlasem obdrženým od Investora. Společnost bude zachovávat důvěrný charakter poskytnutých informací i po ukončení smluvního vztahu mezi Společností a Investorem. 3.2 Investor podpisem Rámcové smlouvy nebo podpisem samostatného dokumentu uděluje Společnosti ( Správce ) souhlas se shromažďováním a zpracováním svých osobních údajů, včetně využívání rodného čísla a dalších údajů vztahujících se k jeho osobě, které sdělí Správci nebo které budou získány Správcem jiným způsobem v souvislosti s uzavíráním, plněním, trváním či ukončením smluvního či jiného právního vztahu ve smyslu Zákona o ochraně osobních údajů a dalších příslušných právních předpisů, a to pro následující účely: (a) (b) (c) (d) (e) pro účely jednoznačné identifikace Investora v informačních systémech nebo pořizování a uchovávání kopií osobních dokladů Investora; pro zajištění ochrany práv a právem chráněných zájmů Společnosti; pro plnění zákonných povinností Společnosti vyplývajících ze zvláštních předpisů; pro vnitřní potřebu Společnosti, zejména pro provádění analýz a hodnocení možných rizik, operativní řízení, strategické plánování; anebo pro účely informování o nových produktech a službách Společnosti, a to i prostřednictvím elektronických prostředků ve smyslu Zákona o některých službách informační společnosti. 3.3 Není-li pro jednotlivý účel platnými právními předpisy, tímto souhlasem či souhlasy vyjádřenými v samostatném dokumentu stanoveno jinak, osobní údaje o Investorovi jsou zpracovávány po dobu: (a) (b) čtyř let od poskytnutí takových osobních údajů pro účely jednání o smluvním vztahu se Společností;


text: anebo po dobu trvání smluvního vztahu až do uplynutí čtyř let od ukončení smluvního vztahu se Společností. 3.4 Seznam osob, s nimiž Společnost jedná v souvislosti s poskytováním Služeb Investorům, vždy s uvedením patřičného účelu předání a zpracování osobních údajů, jakož i změnu takového seznamu Společnost uveřejňuje na svých internetových stránkách. 3.5 Investor podpisem Rámcové smlouvy uděluje Společnosti souhlas dle 84 a násl. Občanského zákoníku k pořizování a uchovávání veškerých písemných či ústních3 forem komunikace prostřednictvím jakýchkoli dostupných technických prostředků, včetně nahrávek telefonických hovorů, SMS zpráv, historie komunikace prostřednictvím Portálu atp., provedených v souvislosti s poskytováním Služeb. Stejně tak je Společnost oprávněna zaznamenat a archivovat veškeré dokumenty, doklady, písemnosti či jiné podklady, které v souvislosti se Službami od Investora obdrží či získá. Investor souhlasí dále s tím, aby Společnost prováděla záznamy komunikace s Investorem i bez dalšího předchozího upozornění. Investor souhlasí, že pořízené záznamy, nahrávky a kopie písemností je Společnost oprávněna použít jako důkazní prostředek v případě vzájemného sporu či pro ochranu práv a oprávněných zájmů Společnosti. 3.6 Investor zároveň prohlašuje, že: (a) (b) (c) je před udělením tohoto Souhlasu včas a řádně informován o tom, že Společnost shromažďuje, zpracovává a ověřuje jeho osobní údaje v rozsahu a k účelům, jak jsou uvedeny výše, jakož i o tom, že tyto údaje mohou být zpřístupněny třetím osobám výše uvedeným; si je vědom, že poskytnutí jeho osobních údajů je dobrovolné, a je tímto informován o svém právu na přístup ke svým osobním údajům shromažďovaným Společností, jakož i o dalších právech stanovených v 21 Zákona o ochraně osobních údajů. 3.7 Investor je oprávněn udělené Souhlasy kdykoliv odvolat prostřednictvím Portálu. 3.8 Správce je povinen zajišťovat a zpracovávat osobní údaje Investora z důvodu poskytování Služeb za účelem jejich uskutečnění bez nepřiměřených právních a věcných rizik pro Společnost, je jejich sdělení nezbytnou podmínkou poskytnutí Služeb. V případě odmítnutí poskytnout tyto údaje, má Společnost právo poskytnutí požadované Služby odmítnout. 3.9 Investor bere na vědomí, že odvolání kteréhokoli Souhlasu v tomto dokumentu může Společnosti znemožnit poskytování některé ze Služeb.4 4. ODPOVĚDNOST SPOLEČNOSTI 4.1 Společnost odpovídá Investorovi za škodu, která mu vznikne v důsledku porušení povinností Společnosti vyplývajících z obecných právních předpisů nebo smluvního ujednání s Investorem s výhradou situací popsaných dále v této části VOP, případně v OPP, OPPS či Pravidlech Portálu. 4.2 Odpovědnost Společnosti za škodu nevznikne, pokud k jejímu vzniku došlo v důsledku okolnosti vylučující odpovědnost ve smyslu 2913 odst. 2 Občanského zákoníku, přičemž za okolnost vylučující odpovědnost se považuje též neočekávaná porucha platebních systémů, vada prostředku komunikace na dálku používaného Investorem nebo Společností (např. vada internetového spojení či software) a selhání jakýchkoli jiných technických prostředků. 4.3 Společnost je oprávněna odmítnout provedení Služby v případě, že by provedením mohlo dojít ke střetu zájmů mezi Společností a Investorem nebo mezi různými Investory Společnosti, porušení zákonné povinnosti Společnosti jednat obezřetně nebo k jinému porušení obecného právního předpisu. 4.4 Společnost je oprávněná odložit provedení Služby po dobu nezbytně nutnou k ověření údajů a skutečností uvedených v dokumentech a dokladech předaných jí v této souvislosti Investorem. Společnost je dále oprávněna


text: odložit či odmítnout provedení pokynu Investora (včetně pokynu k Platební transakci): (a) (b) (c) ze závažných provozně-technických důvodů; pokud nebyl srozumitelný nebo nebyl zadaný v souladu s dohodnutými podmínkami anebo pokud by provedení takového pokynu bylo v rozporu s právními předpisy; pokud na Účtu není dostupný zůstatek ve výši, která odpovídá výši platby včetně případného poplatku, který je s ní spojený. 4.5 Společnost neodpovídá za škodu v rozsahu, v jakém nebyla předvídatelná, přičemž se má za to, že nepředvídatelná je škoda představující ušlý zisk Investora nebo škoda, která nevznikne v bezprostředním důsledku porušení právní povinnosti Společnosti (následná škoda).5 5. SOUČINNOST ZE STRANY INVESTORA 5.1 Investor je povinen neprodleně Společnosti oznámit jakoukoli změnu ve svých osobních údajích, které sdělil Společnosti, a dále jakékoli skutečnosti a změny, o kterých lze důvodně předpokládat, že by mohly mít vliv na Služby (např. ztráta či odcizení osobních dokladů, Autentizačních údajů apod.) 5.2 Investor se musí vždy bez zbytečného prodlení seznámit s obsahem každé zprávy, kterou mu Společnost doručí (včetně zpráv zasílaných mu prostřednictvím Portálu). 5.3 Investor ke dni provedení každé jednotlivé transakce se Společností prohlašuje, že není politicky exponovanou osobou ve smyslu AMLZ. V případě, že u Investora za doby trvání Rámcové smlouvy nastane změna ohledně tohoto jeho postavení, je povinen Společnost o této skutečnosti bez zbytečného odkladu informovat. 6. VZÁJEMNÁ KOMUNIKACE 6.1 Investor a Společnost používají při vzájemné komunikaci přednostně Portál či e- mailové doručení, není-li toto stranami pro příslušné sdělení výslovně vyloučeno. 6.2 Nedohodnou-li se Investor a Společnost výslovně jinak, komunikují spolu Společnost a Investor v českém jazyce, popřípadě slovenském. 6.3 Zásilky jsou doručené okamžikem, kdy se dostanou do sféry dispozice adresáta (tj. kdy se mohl seznámit s jejím obsahem) s tím, že v případě sdělení Společnosti zasílaného v elektronické formě prostřednictvím služby Portálu se má za to, že k doručení došlo vložením zprávy do schránky Investora v rámci Portálu. 7. POSTOUPENÍ, ZAPOČTENÍ A PROMLČENÍ 7.1 Investor není oprávněn postoupit jakoukoli pohledávku z Rámcové smlouvy na třetí osobu bez předchozího písemného souhlasu Společnosti. 7.2 Investor souhlasí s tím, že Společnost je oprávněna kdykoli započíst své splatné i nesplatné pohledávky za Investorem proti jakýmkoli pohledávkám Investora za Společností, splatným i nesplatným, vedených Společností na kterémkoli z Účtu Investora. O takovém kroku Společnost Investora vhodným způsobem vyrozumí. Pokud není výslovně dohodnuto jinak, není Investor oprávněn jednostranně započíst své pohledávky za Společností proti jakýmkoli svým dluhům vůči Společnosti. 7.3 Investor a Společnost sjednávají promlčecí dobu, po kterou jsou vůči sobě oprávněni vzájemně uplatnit nároky plynoucí z Rámcové smlouvy, VOP, OPP, OPPS, nebo jiného ujednání mezi Investorem a Společností, na dobu tří let od počátku běhu promlčecí doby.6 8. PŘÍPADY PORUŠENÍ A NÁSLEDKY PŘÍPADŮ PORUŠENÍ 8.1 Nastane-li Případ porušení, je Společnost oprávněna: (a) pozastavit nebo omezit poskytování Služeb Investorovi až do doby odstranění Případu porušení a/nebo odstranění následků vzniklých z takového porušení, (b) požadovat náhradu újmy, a/nebo (c) uložit Investorovi přijetí Opatření k nápravě a/nebo (d) odstoupit od Rámcové smlouvy. 8.2 O Případ porušení se jedná, pokud: (a) (b) (c) (d) (e) Investor poruší své povinnosti z


text: Rámcové smlouvy, případně z jiného smluvního vztahu se Společností; vyjde-li najevo, že prohlášení Investora učiněná vůči Společnosti byla v době, kdy byla činěna, nepravdivá, nesprávná či v podstatném ohledu neúplná; Investor neposkytl Společnosti součinnost při kontrole, kterou měla Společnost povinnost provést dle AMLZ; Investor nepřijal Opatření k nápravě nebo nesplnil povinnosti obsažené v přijatém Opatření k nápravě řádně a včas; Investor je v úpadku nebo hrozícím úpadku nebo byly učiněny kroky k zahájení insolvenčního řízení nebo k zahájení likvidace nebo nastala událost, která by měla podle zahraničního právního řádu účinek obdobný účinku kterékoli události uvedené v tomto článku, je-li tento právní řád pro posouzení dané události rozhodný. 8.3 O Případ porušení se jedná také v případě, že by poskytnutí kterékoli Služby Investorovi bylo v rozporu s platnými právními či regulatorními předpisy závaznými pro Společnost (Případ porušení mimo sféru Investora). 9. ZMĚNA VOP A SOUVISEJÍCÍCH DOKUMENTŮ7 9.1 Společnost je oprávněna kdykoliv měnit VOP, OPP, OPPS, Sazebník a Pravidla Portálu, a to za podmínek stanovených příslušnými právními předpisy. Každou změnu Obchodních podmínek oznámí Společnost Investorovi nejpozději dva měsíce přede dnem, kdy má tato změna nabýt účinnosti, a to em a prostřednictvím Portálu. Investor je oprávněn nejpozději v den účinnosti změny VOP, OPP, OPPS, Sazebníku či Pravidel Portálu změnu odmítnout a Rámcovou smlouvu s okamžitou účinností vypovědět. Pokud Investor změnu neodmítne do dne stanoveného výše, platí, že se změnou souhlasí. Na tento důsledek Společnost Investora v oznámení o změně VOP, OPP, OPPS, Sazebníku či Pravidel Portálu zvláště upozorní. 9.2 Ke změnám VOP, OPP, OPPS, Sazebníku či Pravidel Portálu Společnost přistoupí vždy jen v odůvodněných případech a v nezbytném rozsahu (např. legislativní či regulatorní změny, které mají vliv na fungování Společnosti či součinnost Investora nebo zefektivnění procesů souvisejících s poskytováním Platebních služeb). 9.3 Investor bere na vědomí a souhlasí, že změny VOP, OPP, OPPS, Sazebníku či Pravidel Portálu provedené ve prospěch Investora (tj. zejména uvedení nové Platební služby, snížení či zrušení Poplatku apod.) je Společnost oprávněna provést okamžitě bez ohledu na postup dle čl ZÁNIK RÁMCOVÉ SMLOUVY 10.1 Rámcová smlouva zaniká dohodou mezi Společností a Investorem, výpovědí nebo odstoupením Rámcovou smlouvu v části týkající se Participací může Investor i Společnost vypovědět s výpovědní dobou 3 měsíců, která počíná běžet od 1. dne měsíce následujícího po doručení písemné výpovědi druhé smluvní straně. Okamžikem doručení výpovědi druhé smluvní straně zaniká oprávnění Investora získávat Participace. Tato část Rámcové smlouvy (včetně OPP) bude vypovězena k pozdějšímu z následujících okamžiků (a) dni následujícímu po posledním dni výpovědní lhůty anebo (b) Úplnému vypořádání či převodu poslední z Participací, které příslušný Investor drží Investor i Společnost jsou oprávněni Rámcovou smlouvu v části týkající se Platebních služeb kdykoli bez uvedení důvodu vypovědět. Výpovědní doba počíná běžet ode dne doručení výpovědi druhé straně, a končí uplynutím jednoho (v případě výpovědi ze strany Investora) nebo druhého (v případě výpovědi ze strany Společnosti) měsíce ode dne, kdy byla druhé smluvní straně doručena. Pro získávání Participací dle OPP je nezbytným předpokladem vedení Účtu a poskytování Platebních služeb Společností. Jestliže Investor Rámcovou smlouvu v části týkající se


text: Platebních služeb vypoví dle ustanovení tohoto článku nebo odstoupí od Rámcové smlouvy podle čl níže, účinnost odstoupení nebo výpovědi nenastane dříve (Účet nebude zrušen), než dojde k Úplnému vypořádání či převodu poslední z Participací, které příslušný Investor drží.8 10.4 Byla-li Rámcová smlouva uzavřena za využití prostředků komunikace na dálku (tedy především prostřednictvím Portálu), je Investor oprávněn od Rámcové smlouvy odstoupit i bez uvedení důvodu ve lhůtě čtrnácti dnů od uzavření Rámcové smlouvy Není-li tato možnost výslovně v Rámcové smlouvě vyloučena, je Společnost oprávněna od Rámcové smlouvy odstoupit v případě, že nastane kterýkoli z uvedených Případů porušení Smrtí Investora Rámcová smlouva nezaniká, avšak Společnost již pouze vyplácí na Účet příslušné Vypořádací částky, Úrokový výnos, případně Jiné částky, na které Investorovi vzniklo právo. Po skončení dědického řízení Společnost naloží s Účtem v souladu s rozhodnutím soudu o dědictví. Pokud soud neurčí dědice, který vstupuje do všech práv a povinností zemřelého Investora vyplývajících z Rámcové smlouvy, nebo určí-li soud více než jednoho takového dědice, zaniká Rámcová smlouva vyplacením všech peněžních prostředků vedených na Účtu dědicům Odstoupením od Rámcové smlouvy daná Rámcová smlouva zaniká, a to okamžikem doručení oznámení o odstoupení nebo v pozdější lhůtě stanovené v oznámení o odstoupení od Rámcové smlouvy. Nesplacené pohledávky související s Rámcovou smlouvou se stávají splatnými první Obchodní den následující po doručení oznámení o odstoupení druhé smluvní straně, to neplatí ve vztahu k pohledávkám vyplývajícím z Participací Pokud není v OPP nebo OPPS stanoveno nebo dohodnuto jinak, jsou Společnost a Investor bez zbytečného odkladu po ukončení smluvního vztahu povinni vzájemně vypořádat své závazky existující ke dni zániku Rámcové smlouvy, především uhradit veškeré dlužné částky. Společnost v takovém případě vrací poměrnou část ceny, Poplatku nebo jiné platby za služby Společnosti pouze tehdy, kdy je tak výslovně stanoveno obecným právním předpisem nebo Rámcovou smlouvou. 11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 11.1 Společnost je poskytovatelem platebních služeb malého rozsahu na základě zápisu do registru poskytovatelů platebních služeb malého rozsahu vedeného Českou národní bankou. Činnost Společnosti při poskytování Platebních služeb podléhá dohledu ze strany České národní banky, se sídlem Na Příkopě 28, Praha Ukládají-li VOP, OPP nebo OPPS Společnosti povinnost uveřejnit oznámení, jiná sdělení či dokumenty, uveřejní je Společnost na internetové stránce Společnosti nebo prostřednictvím Portálu, nevyplývá-li z Rámcové smlouvy výslovně něco jiného Má-li Společnost za Investorem více splatných pohledávek, budou prostředky, které Společnost obdrží či inkasuje od Investora či jakékoliv třetí osoby, použity k úhradě splatných pohledávek Společnosti za Investorem způsobem a v pořadí určeném Společností.9 11.4 Služby v plném rozsahu poskytuje Společnost v Obchodních dnech Pokud by se jakékoliv ustanovení Rámcové smlouvy stalo podle platné právní úpravy v jakémkoli ohledu neplatným, neúčinným nebo nevymahatelným, nebude tím dotčena nebo ovlivněna platnost, účinnost, vymahatelnost nebo právní bezvadnost ostatních ustanovení. Společnost a Investor se pro tyto případy zavazují bez zbytečného odkladu nahradit takové neplatné, neúčinné nebo nevymahatelné ustanovení platným a účinným a vymahatelným ustanovením, které co nejvíce odpovídá smyslu a účelu původního ustanovení Veškeré informace určené Investorovi týkající se Služeb, včetně aktuálních verzí VOP, OPP, OPPS, Sazebníku či Pravidel Portálu jsou zpřístupněny, prostřednictvím Portálu, na internetové