text:
se odvodu, které by jinak nepodléhal (dobrovolná odvodní povinnost). Dobrovolná služební povinnost vznikne, jen je-li dotčená osoba uznána za schopnou k vojenské činné službě. Povolení k dobrovolnému vstupu do vojska může být uděleno občanu počínajíc 1. lednem roku, v němž dovrší 17 let. Nezletilí potřebují k dobrovolnému vstupu do vojska souhlas zákonného zástupce.
 Nastanou-li za branné pohotovosti státu mimořádné okolnosti, které znemožňují provedení odvodu, lze dobrovolně vstoupit do vojska i bez odvodu. Osoby, které takto do vojska vstoupily, se pokládají za odvedené dnem nastoupení vojenské činné služby. Podrobnosti stanoví federální ministerstvo obrany služebním předpisem.
 O náležitostech a závaznosti žádostí o dobrovolný vstup do vojska platí obecná ustanovení občanského práva o projevu vůle, pokud tento zákon nebo nařízení vydané vládou České a Slovenské Federativní Republiky k jeho provedení nestanoví další podmínky.
 Osoby, které nejsou státními občany České a Slovenské Federativní Republiky, mohou dobrovolně vstoupit do vojska jen se svolením prezidenta České a Slovenské Federativní Republiky, vyhovují-li podmínkám stanoveným pro dobrovolný vstup. Žádosti se podávají u federálního ministra obrany. K žádosti se připojují:
 rodný (křestní) list nebo doklady jej nahrazující,
 písemné svolení příslušného úřadu nebo orgánu domovského státu žadatele k dobrovolnému vstupu do vojska, neprominulo-li federální ministerstvo obrany předložení tohoto dokladu,
 prohlášení, kterým se uchazeč zavazuje k vojenské činné službě,
 Zápis je úřední řízení, jehož účelem je vzít brance do vojenské evidence, zjistit předběžně jejich způsobilost k vojenské činné službě a učinit opatření k zlepšení zdravotní a jiné způsobilosti branců pro výkon vojenské činné služby.
 Odvody jsou pravidelné, mimořádné nebo dobrovolné. Účelem odvodu je rozhodnout o povinnosti branců k vojenské činné službě podle zjištěné tělesné a duševní způsobilosti branců k této službě. Rozhodnutí, že branec je povinen vojenskou činnou službou (odveden), nazývá se odvedením.
 Odvody provádějí okresní odvodní komise. Odvodní rozhodnutí činí zástupce vojenské správy. Dobrovolné odvody mohou provádět též vojenské odvodní komise. Proti odvodnímu rozhodnutí, že branec je nebo není odveden (konečné odvodní rozhodnutí) nebo že se má dostavit k odvodu v příštím roce (odvod odročen), se může branec odvolat. Odvolání proti odvodnímu rozhodnutí je možné pouze na základě nových skutečností, které v době odvodního řízení nebyly známé; podání odvolání nemá odkladný účinek. Odvod může být odročen ze zdravotních nebo jiných důvodů na jeden rok,nejvýše však po dobu tří let. Po této době rozhodne komise s konečnou platností o schopnosti nebo neschopnosti brance k vojenské činné službě. Brancům, kterým byl odročen odvod ze zdravotních důvodů, poskytuje se bezplatná léčebná péče ve zdravotnických zařízeních státní zdravotní správy.
 K provádění pravidelných odvodů se zřizují u okresních vojenských správ okresní odvodní komise ve složení:
 předseda-náčelník okresní vojenské správy nebo zástupce jím určený,
 zástupce okresního úřadu nebo jemu na roveň postaveného územního orgánu státní správy,
 dva lékaři, které zajistí příslušný orgán státní zdravotní správy na žádost náčelníka okresní vojenské správy; federální ministerstvo obrany může v dohodě s ministerstvem zdravotnictví České republiky nebo s ministerstvem zdravotnictví Slovenské republiky určit místo jednoho lékaře státní zdravotní správy lékaře vojenské správy.
 Odvodnímu řízení mohou být přítomni též zástupci orgánů obcí, z nichž jsou branci předvoláváni k odvodu.
 Mimo osob


text:
uvedených v odstavcích 4 a 5 a brance, který se dostavil k odvodu, smějí být v odvodní místnosti přítomny jen osoby, které k tomu dostanou pověření orgánů nadřízených okresní vojenské správě.
 Okresní úřad nebo jemu na roveň postavený územní orgán státní správy zajistí na žádost náčelníka okresní vojenské správy materiální prostředky a potřebný personál k provádění lékařských prohlídek.
 Složení vyšší odvodní komise 2 určí orgán nadřízený okresním vojenským správám. Jejími členy jsou zástupci územního orgánu vojenské správy a lékaři vojenské správy.
 řídí a kontroluje činnost okresních odvodních komisí,
 rozhoduje o odvolání odvedenců proti odvodnímu rozhodnutí,
 rozhoduje o stížnostech členů okresních odvodních komisí proti odvodnímu rozhodnutí těchto komisí,
 přezkoumává konečné odvodní rozhodnutí, podle něhož branec nebyl odveden, je-li důvodná domněnka, že toto rozhodnutí je nesprávné,
 řeší stížnosti na neurčení k náhradní službě a odvolání proti nepovolení odkladu základní (náhradní) služby.
 Předseda vyšší odvodní komise vyhlašuje rozhodnutí komise. Proti tomuto rozhodnutí není opravného prostředku.
 Pravidelnému odvodu se podrobují osoby podléhající pravidelné odvodní povinnosti.
 Pravidelné odvody se konají jako hlavní nebo dodatečné. Hlavní odvody se konají každoročně zpravidla v měsících září a říjnu, nestanoví-li federální ministerstvo obrany jinak. Dodatečné odvody se konají podle potřeby.
 Okresní vojenské správy zapisují k pravidelnému odvodu každoročně občany, kteří do 31. prosince běžného roku dovrší 18 let.
 Seznamy občanů podle odstavce 3, na něž se vztahuje pravidelná odvodní povinnost, pořizují každoročně k 1. lednu obce pověřené výkonem státní správy, v jejichž obvodu jsou občané přihlášeni k trvalému pobytu. Seznam obsahuje jméno a příjmení, den, měsíc a rok narození, místo narození, rodné číslo, adresu trvalého pobytu a předkládá se příslušné okresní vojenské správě do 15. ledna.
 Seznamy občanů podle odstavce 3, na něž se vztahuje pravidelná odvodní povinnost, a kteří mají trvalý pobyt v zahraničí, pořizují zastupitelské úřady, v jejichž obvodu občané žijí. Seznam s údaji podle odstavce 4 zasílá se prostřednictvím federálního ministerstva zahraničních věcí federálnímu ministerstvu obrany do 31. ledna každého roku.
 O tom, že se mají dostavit k odvodu, uvědomují se občané povolávacím rozkazem, popřípadě veřejnou vyhláškou. Občané podléhající odvodu jsou povinni dostavit se k němu na místo a v době stanovené povolávacím rozkazem nebo ve veřejné vyhlášce a prokázat svou totožnost.
 Za vážné příčiny, které nedovolují občanu dostavit se k odvodu, lze považovat jen
 nemoc občana, která je podle lékařského potvrzení překážkou, aby se dostavil,
 zajištění, zadržení, zatčení, vazbu a výkon trestu odnětí svobody,
 jiné překážky vzniklé nezávisle na něm, které mu brání dostavit se včas; o tom však musí občan předložit potvrzení obecního úřadu, policie nebo jiného příslušného orgánu místa, kde překážka vznikla. Občané, kteří podléhají odvodní povinnosti, jsou povinni neodkladně hlásit okresní vojenské správě místa jejich trvalého pobytu pominutí překážek, které jim bránily dostavit se k odvodu. Odvodu se podrobí dodatečně.
 Branci povolaní k odvodu se podrobí lékařské prohlídce, kterou provádějí lékaři-členové okresní odvodní komise. Nemohou-li lékaři zjistit přesně zdravotní stav brance, odešlou ho k doplňujícímu odbornému lékařskému vyšetření. U branců, kteří se dlouhodobě léčí, zabezpečí státní zdravotní správa nejpozději do 14 dnů před zahájením odvodního řízení odborné vyšetření tak, aby odvodní komise

type: other


text:
mohla komplexně posoudit jejich zdravotní stav. Výsledky zdravotního vyšetření s příslušným návrhem odevzdá lékař okresní vojenské správě místa trvalého pobytu brance. Brance, u kterých lékaři zjistí dočasnou neschopnost k vojenské činné službě pro chorobu (vadu), určuje náčelník okresní vojenské správy k léčebné péči. Těmto brancům se poskytuje bezplatná léčebná péče v rozsahu a způsobem, které stanoví ministerstvo zdravotnictví České republiky nebo ministerstvo zdravotnictví Slovenské republiky v dohodě s federálním ministerstvem obrany.
 Podle výsledku lékařské prohlídky vyhlásí předseda komise odvodní rozhodnutí:
 o trvalé neschopnosti brance k vojenské činné službě, nebo
 o odročení odvodu při dočasné neschopnosti brance pro chorobu (vadu).
 Branci jsou po dobu svého trvalého pobytu v zahraničí osvobozeni od povinnosti dostavit se do České a Slovenské Federativní Republiky, aby splnili pravidelnou odvodní povinnost. Odvodu se podrobí po návratu k trvalému pobytu do České a Slovenské Federativní Republiky.
 Mimořádným odvodům se podrobují osoby podléhající mimořádné odvodní povinnosti. Není-li možno pro mimořádné okolnosti provést takové odvody způsobem stanoveným tímto zákonem, upraví způsob jejich provedení federální ministerstvo obrany se zřetelem k daným okolnostem. Proti odvodnímu rozhodnutí není opravného prostředku.
 O mimořádných odvodech platí obdobně ustanovení o pravidelných odvodech. Nařizují-li se mimořádné odvody, jsou osoby jim podléhající povinny přihlásit se k nim u orgánu obce pověřené výkonem státní správy příslušné podle místa trvalého pobytu.
 Dobrovolným odvodům se podrobují osoby, kterým byl povolen dobrovolný vstup do vojska. Dobrovolné odvody se konají podle potřeby. O dobrovolných odvodech platí obdobně ustanovení o pravidelných odvodech.
 Je-li odůvodněna domněnka, že konečné odvodní rozhodnutí, podle něhož branec nebyl odveden, je nesprávné, přezkouší je vyšší odvodní komise.
 Přezkoušení je přípustné jen do tří let po 31. prosinci roku, v němž došlo k odvodnímu rozhodnutí. Bylo-li však toto rozhodnutí způsobeno činem, který zakládá skutkovou podstatu trestného činu, lze přezkoušení provést kdykoliv.
 je-li podezření, že odvodní rozhodnutí, podle něhož branec nebyl odveden, bylo vydáno v důsledku jednání, které je trestným činem,
 vzniknou-li pochybnosti o správnosti odvodního řízení, v němž branec nebyl odveden.
 Vede-li se trestní řízení pro podezření, že odvodní rozhodnutí, podle něhož branec nebyl odveden, bylo způsobeno trestným činem, oznámí orgán činný v trestním řízení, který ve věci vydal pravomocné rozhodnutí, výsledek řízení orgánu nadřízenému okresní vojenské správě, v jejímž obvodu byl branec podroben odvodu.
 Přezkoušení provádí vyšší odvodní komise. Jejím členem nesmí být osoba, která byla v téže věci členem okresní odvodní komise.
 O přezkoušecím řízení platí obdobně ustanovení o odvodním řízení. Je-li třeba odborného lékařského vyšetření, může být branec odeslán i do jiného zdravotnického zařízení.
 Proti rozhodnutí vyšší odvodní komise není opravného prostředku.
 Branci se při použití veřejných dopravních prostředků hradí prokázané výdaje vynaložené na cestu z místa trvalého nebo přechodného bydliště k zápisu, odvodu, přezkoušení nebo doplňujícímu odbornému vyšetření zdravotního stavu a zpět. Branci se hradí jízdné autobusem nebo jízdné v nejnižší třídě osobního vlaku nebo rychlíku. Jízdné k zápisu, odvodu a přezkoušení hradí obecní úřad místa trvalého pobytu občana; jízdné k doplňujícímu odbornému vyšetření zdravotního stavu hradí vojenská správa. Pokud povolání k úkonu zavinil občan zanedbáním nebo obcházením povinnosti nebo uváděním komise v omyl, jízdné se nehradí.


text:
Osoba, která se nedostavila bez vážného důvodu k přezkoušení, nebo bylo-li přezkoušení nařízeno proto, že rozhodnutí o neschopnosti k vojenské činné službě bylo vydáno v důsledku jednání této osoby, které je trestným činem, je povinna nahradit náklady vynaložené na přezkoušení. Je-li při odeslání některé osoby do vojenské nemocnice nutný doprovod pro její odpor nebo pro podezření z útěku, hradí náklady za doprovod dotčená osoba.
 Prostory a místnosti k provádění odvodu, jejich otop a udržování po dobu úředního řízení zajišťuje a vzniklé náklady hradí na žádost okresní vojenské správy okresní úřad nebo jemu na roveň postavený orgán státní správy.
 Náklady vzniklé obcím nebo okresním úřadům při plnění úkolů podle tohoto zákona, které nelze pokrýt z jejich rozpočtů, se hradí ze státního rozpočtu federace.
 Služební povinnost (§ 20-40)
 Služební povinnost vojáků včas nastoupit a vykonávat vojenskou činnou službu (odstavec 2).
 základní službu ( § 27),
 náhradní službu ( § 28),
 další službu ( § 37),
 službu vojáků z povolání ( § 25 odst. 1),
 službu vojáků ve výslužbě, povolaných přechodně k vojenské činné službě ( § 25 odst. 3),
 vojenská cvičení ( § 39) a
 mimořádnou službu ( § 46 odst. 1, § 47 odst. 1, § 49 odst. 2).
 Každý voják je povinen plnit služební povinnost osobně podle svých duševních i tělesných schopností a znalostí.
 Vojáci, kteří plní některou z povinností uvedených v odstavci 2, jsou vojáky v činné službě, ostatní vojáci jsou vojáky mimo činnou službu.
 Služební povinnost vzniká dnem odvedení. Tímto dnem se odvedení zařazují do vojska a stávají se vojáky. Až do dne nastoupení základní (náhradní) služby označují se vojáci výrazem "odvedenci".
 Povinnost k základní (náhradní) službě jsou muži povinni plnit po dovršení věku 18 let, pokud ji nepřevzali dobrovolně.
 Služební povinnost končí propuštěním z vojska ( § 22).
 Služební povinnosti jsou zbaveny osoby, které podaly prohlášení o odmítnutí základní (náhradní) služby nebo vojenského cvičení. 3
 Z vojska se propustí:
 osoby, které byly odvedeny, aniž pro to byl dán právní podklad,
 osoby, které dosáhly věku, kdy končí jejich branná povinnost. Vykonává-li osoba, která dosáhla tohoto věku, vojenskou činnou službu v době, kdy bylo nařízeno některé z mimořádných opatření, prodlužuje se její branná povinnost až do jejího propuštění z této služby; při zrušení mimořádných opatření musí však být tyto osoby propuštěny,
 osoby, které se na základě přezkumného řízení staly trvale neschopnými k vojenské činné službě, vyjímajíc vojáky z povolání a ve výslužbě, které lze propustit jen na jejich písemnou žádost,
 osoby, u nichž nastaly jiné okolnosti způsobující zánik branné povinnosti a které přitom nehodlají se souhlasem vojenské správy dobrovolně převzít další plnění branné povinnosti,
 osoby, které jsou povinny civilní službou.
 Osobám, které dosáhly věku, kdy končí jejich branná povinnost, může vojenská správa na jejich žádost dobu jejího trvání prodloužit. Takové osoby lze pak z vojska propustit na jejich žádost, nebylo-li nařízeno některé z mimořádných opatření. Z úřední moci lze je propustit kdykoliv. O vojácích z povolání a ve výslužbě, kteří sami nepožádají o propuštění z vojska, má se za to, že jim byla doba trvání branné povinnosti prodloužena.
 Přezkumným


text:
řízením se zjišťuje zdravotní schopnost nebo neschopnost vojáků k vojenské činné službě.
 Přezkumné řízení provádějí přezkumné komise při okresních vojenských správách, orgánech nadřízených okresním vojenským správám a ve vojenských nemocnicích. Jejich zřizování, složení a činnost stanoví federální ministerstvo obrany obecně závazným právním předpisem.
 Členy přezkumných komisí u okresních vojenských správ jsou lékaři obdobně jako u odvodních komisí.
 Povolaní vojáci jsou povinni dostavit se k přezkumnému řízení. Jízdné v nejnižší třídě osobního vlaku nebo rychlíku anebo jízdné autobusem z místa pobytu do místa přezkumu a zpět hradí vojenská správa.
 Prezidentovi České a Slovenské Federativní Republiky, poslancům Federálního shromáždění - členům výborů Federálního shromáždění zřízených pro brannou politiku, předsedovi a členům vlády České a Slovenské Federativní Republiky, předsedovi a členům Rady obrany státu, soudcům Nejvyššího soudu České a Slovenské Federativní Republiky, soudcům Ústavního soudu České a Slovenské Federativní Republiky, generálnímu prokurátorovi České a Slovenské Federativní Republiky a Generálnímu inspektorovi ozbrojených sil České a Slovenské Federativní Republiky se po dobu výkonu funkce přeruší nebo odloží výkon vojenské činné služby.
 Nepřevezmou-li osoby uvedené v odstavci 1 dobrovolně služební povinnost, může jim být uložena pouze za mimořádných opatření a v době branné pohotovosti státu ( § 46 až 49).
 Ustanovení o dobrovolném převzetí služební povinnosti podle odstavce 2 platí i po ukončení funkčního období.
 U poslanců zákonodárných sborů se vojenská činná služba odloží, případně se jejich vojenská činná služba přeruší na dobu, po kterou jsou poslanci zákonodárných sborů. Vojenské cvičení takto zameškané se promíjí. Ustanovení o promíjení neplatí, byl-li vyhlášen stav branné pohotovosti státu. Obdobně se postupuje při zvolení do placené funkce v obecním zastupitelstvu.
 Odboroví funkcionáři se nepovolávají na vojenské cvičení a k výkonu základní služby po dobu trvání stávky nebo stávkové pohotovosti.
 Funkcionáři politických stran a politických hnutí a kandidáti do zákonodárných sborů se nepovolávají na vojenské cvičení a k výkonu základní služby po dobu trvání volební kampaně až do skončení voleb.
 U kandidátů do zákonodárných sborů se nástup vojenské činné služby odloží, popř. se jejich vojenská činná služba přeruší na dobu volební kampaně až do skončení voleb.
 Vojáky z povolání jsou vojáci, kteří vojenskou službu vykonávají jako své povolání ve služebním poměru, do něhož byli přijati podle zvláštních předpisů. Vojáci z povolání jsou povinni vojenskou činnou službou, dokud tento jejich služební poměr nezanikne.
 Vojáci z povolání setrvávají ve vojenské činné službě do splnění převzatého závazku, který činí nejméně 10 let.
 Vojáci z povolání po splnění převzatého závazku se svým souhlasem setrvávají ve vojenské činné službě a generálové, důstojníci a praporčíci v záloze setrvávají v záloze podle vojenských hodností do dosažení těchto věkových hranic:
 Vojen.
 rotní, rotmistři a nadrotmistři
 podpraporčíci, praporčíci a nadpraporčíci
 nadporučíci a kapitáni
 generálové - ženy
 ostatní vojákyně z povolání a vojákyně v záloze
 podle hodnosti
 Po dobu stanovenou věkovou hranicí pro setrvání v záloze 3. kategorie prodlužuje se generálům v záloze branná povinnost ( § 5 odst. 2).
 Vojáky ve výslužbě se stávají generálové, důstojníci a praporčíci, kteří byli
 propuštěni z vojenské činné služby po dosažení věkových hranic zálohy 3. kategorie,
 přeložení do zálohy a dosáhli věkových hranic zálohy


text:
3. kategorie,
 propuštěni z vojenské činné služby pro trvalou neschopnost k vojenské činné službě. Služební povinnost vojáků ve výslužbě trvá, dokud nebyli propuštěni z vojska. Vláda České a Slovenské Federativní Republiky stanoví nařízením, kdy mohou být na přechodnou dobu povoláni k vojenské činné službě.
 Osvobození od služební povinnosti příslušníků Federálního policejního sboru, Policie České republiky, Policejního sboru Slovenské republiky, Sboru hradní policie, Federální bezpečnostní informační služby, Sboru nápravné výchovy
 České republiky a Sboru vězeňské a justiční stráže Slovenské republiky a opatření při jejich propuštění (uvolnění) ze služebního poměru
 Příslušníci Federálního policejního sboru, Policie České republiky, Policejního sboru Slovenské republiky, Sboru hradní policie, Federální bezpečnostní informační služby, Sboru nápravné výchovy České republiky a Sboru vězeňské a justiční stráže Slovenské republiky (dále jen "sbory a bezpečnostní služba"), kteří vykonali základní službu, jsou po dobu služebního poměru ke sboru nebo bezpečnostní službě osvobozeni od služební povinnosti ( § 20), kterou by jinak byli povinni.
 Osoby, jejichž služební poměr ke sboru nebo bezpečnostní službě skončil, mají služební povinnost jako vojáci v záloze.
 Hodnosti, kterých dosáhli příslušníci sborů nebo bezpečnostní služby ve vojsku, se zpravidla nemění po dobu jejich služby v těchto sborech nebo bezpečnostní službě, ani při jejich propuštění nebo uvolnění ze služebního poměru, leč by jim tato vojenská hodnost nemohla být podle obecně závazných právních předpisů ponechána.
 Na žádost osoby uvedené v odstavci 3, podanou po jejím propuštění nebo uvolnění ze služebního poměru ke sboru nebo bezpečnostní službě, může být vojenská hodnost upravena podle hodnosti, které dosáhla v těchto sborech nebo bezpečnostní službě. Úprava hodnosti může být provedena i na návrh orgánu, který osobu propouští (uvolňuje) ze služebního poměru.
 Personální útvary sborů nebo bezpečnostní služby oznámí propuštění nebo uvolnění ze služebního poměru příslušné okresní vojenské správě.
 Základní službou jsou povinny, nejsou-li určeny k náhradní službě ( § 28), osoby, které byly odvedeny
 při pravidelných odvodech nebo při dobrovolných odvodech, k nimž došlo mimo dobu branné pohotovosti státu, nebo
 při dobrovolných odvodech za branné pohotovosti státu, neomezily-li svou služební povinnost dobrovolně převzatou na dobu války ( § 6 odst. 3 písm.b)), nebo
 při mimořádných odvodech, jde-li o muže odvedené v době, kdy neměli ještě pravidelnou odvodní povinnost nebo kdy by jinak pravidelné odvodní povinnosti ještě podléhali, nebo o odvedence, kteří se zavázali k základní službě, k níž nebyli povinni.
 Základní služba trvá 18 měsíců a počítá se ode dne skutečného jejího nastoupení. Federální ministerstvo obrany může do této doby započítat vykonanou mimořádnou službu nebo její část.
 absolventů vysokých škol, kteří ukončili vysokoškolské studium státní zkouškou, se stanoví na 12 měsíců,
 absolventů vysokých škol, kteří byli zařazeni do vojenské přípravy na vysokých školách a ukončili část této přípravy zápočtem, se stanoví na 11 měsíců,
 absolventů vysokých škol, kteří byli zařazeni do vojenské přípravy na vysokých školách a ukončili tuto přípravu závěrečnými zkouškami, žen, které dobrovolně vstoupily do vojska, a vojáků, kteří převzali závazek k další službě, se stanoví na 9 měsíců.
 Vláda České a Slovenské Federativní Republiky může dobu trvání základní služby zkrátit nařízením.
 Místo základní služby vykonávají náhradní službu osoby určené k ní podle


text:
§ 29 až 31.
 Určení k náhradní službě se stane ze zákona ( § 29), na žádost ( § 30) nebo z moci úřední ( § 31).
 Náhradní služba trvá 5 měsíců a počítá se ode dne skutečného jejího nastoupení. Federální ministerstvo obrany může do této doby započítat vykonanou mimořádnou službu nebo její část.
 Bylo-li odvedeno více osob, než je třeba k doplnění počtu vojska stanoveného podle § 3 odst. 3, určí se dále k náhradní službě počet osob, rovnající se rozdílu mezi tímto potřebným počtem a počtem osob, které byly skutečně odvedeny. Tento počet stanoví každoročně federální ministerstvo obrany podle početních přírůstků a úbytků, k nimž pravděpodobně dojde po nastoupení odvedenců do základní služby.
 K náhradní službě podle odstavce 1 lze určit především odvedence a osoby, jež dosud nevykonaly 5 měsíců základní služby, pokud o to požádají, mají-li pro svou žádost zvláštní důvody rodinné, hospodářské nebo sociální. Osoby dobrovolně odvedené lze k náhradní službě určit, jen vznikly-li důvody pro toto určení po jejich odvedení. Pominou-li důvody pro podání žádosti, je žadatel povinen tuto okolnost neprodleně hlásit.
 O žádostech za určení k náhradní službě rozhoduje náčelník okresní vojenské správy. Proti tomuto rozhodnutí není opravného prostředku.
 Ukáže-li se dodatečně, že tu nebylo důvodů, pro něž došlo k určení k náhradní službě, nebo pominou-li později tyto důvody a není-li ani jiných důvodů pro toto určení, zruší náčelník okresní vojenské správy po slyšení žadatele původní rozhodnutí a žadatel se povolá k základní službě. Přitom se mu započítává do základní služby doba, po kterou konal náhradní službu nebo část základní služby, jakož i doba, po kterou trvaly ještě po propuštění ze základní nebo náhradní služby důvody, o něž byla opřena žádost za určení k náhradní službě.
 Nedosahuje-li počet osob určených k náhradní službě podle ustanovení - 30 odst. 2 celého početního přebytku ( § 30 odst. 1), určí vojenská správa k náhradní službě další osoby, které dosud nevykonaly 5 měsíců základní služby. Při výběru je třeba dbát především zájmů služebních, zároveň se však přihlédne též k rodinným, hospodářským a sociálním poměrům.
 Rozhodnutí učiněné podle odstavce 1 lze ze služebních důvodů zrušit. V tomto případě se povolá osoba určená k náhradní službě k výkonu základní služby jen na dobu končící dnem, jímž by byla její základní služba skončila, kdyby nebyla bývala určena k náhradní službě.
 Nejsou-li splněny podmínky § 30 odst. 1, lze odvedence určit k náhradní službě jen se souhlasem vlády České a Slovenské Federativní Republiky.
 Osoba, které by měly být podle ustanovení § 30 odst. 2 nebo § 31 odst. 1 určeny k náhradní službě, nemohou však být k této službě určeny jedině proto, že vykonaly základní službu delší 5 měsíců, propustí se na trvalou dovolenou.
 O zrušení rozhodnutí učiněného podle odstavce 1 a o opětovném povolání osoby propuštěné na trvalou dovolenou k základní službě platí obdobně ustanovení § 30 odst. 4 a § 31 odst. 2.
 Osoby odvedené při pravidelných odvodech, jimž nebyl povolen odklad základní (náhradní) služby ( § 34), nastupují tuto službu v kalendářním roce, v němž byly odvedeny, nebo


text:
v roce následujícím.
 Nástupní dny vyhlásí každoročně federální ministerstvo obrany.
 Došlo-li k odvodu po stanoveném nástupním dnu nebo nenastoupil-li odvedenec základní (náhradní) službu tohoto dne, může mu vojenská správa povolit odklad této služby do příslušného nástupního dne v příštím kalendářním roce.
 Federální ministerstvo obrany může z důležitých důvodů povolit ve zvláštních případech nastoupení základní (náhradní) služby i mimo nástupní dny vyhlášené podle odstavce 2. Podrobnosti stanoví vláda České a Slovenské Federativní Republiky nařízením.
 Pokud dobrovolníci odvedení za branné pohotovosti státu a osoby odvedené při mimořádných odvodech jsou povinni konat základní (náhradní) službu, nastoupí ji zpravidla dnem následujícím po propuštění z mimořádné služby.
 Odvedencům, kteří se připravují na určité povolání, lze na jejich žádost povolit odklad základní (náhradní) služby, a to nejdéle do stanoveného nástupního dne v roce, v němž dovrší 25 let, a jde-li o studující vysokých škol, do ukončení studia, nejdéle však do 30 let. Obdobně lze povolit odklad, nejdéle však do nástupního dne v roce, v němž žadatel dovrší 25 let, vyžadují-li toho jiné důvody hodné zvláštního zřetele.
 Vláda České a Slovenské Federativní Republiky stanoví nařízením, kdy lze odložit nastoupení základní (náhradní) služby z úřední moci.
 Osoby, kterým byl povolen odklad, nastoupí základní (náhradní) službu v roce, kdy odklad končí, nebo v roce následujícím, ve stanovený nástupní den.
 Ukáže-li se dodatečně, že tu nebylo důvodů, pro které byl odklad základní (náhradní) služby povolen, nebo pominou-li dodatečně tyto důvody, lze povolení odkladu zrušit.
 Vláda České a Slovenské Federativní Republiky stanoví nařízením, jak se provádí povolování odkladů základní (náhradní) služby, upraví řízení o žádostech za ně a stanoví, jak se postupuje, bylo-li zrušeno rozhodnutí o povolení odkladu.
 Proti rozhodnutí, jímž byla žádost za odklad zamítnuta nebo jímž bylo rozhodnutí o povolení odkladu zrušeno, lze podat odvolání do 15 dnů po doručení u orgánu, který rozhodnutí vydal, k orgánu nadřízenému, který rozhoduje s konečnou platností. Rozhodnutí musí obsahovat poučení o odvolání.
 Vojáky na trvalé dovolené jsou vojáci, kteří byli ze základní (náhradní) služby předčasně propuštěni a nebyli dosud přeloženi do zálohy. Kromě důvodu uvedeného v § 32 odst. 1 lze předčasně propustit ze základní služby na trvalou dovolenou vojáky,
 mají-li být odstraněny jejich přebytečné počty,
 jde-li o hromadné propuštění příslušníků jednoho nástupního ročníku před jejich přeložením do zálohy,
 rozhodne-li tak přezkumná komise,
 kterým měla být udělena zdravotní dovolená nejméně na dobu zbývající k dokončení základní služby,
 ženy, u nichž bylo zjištěno těhotenství,
 kteří byli pravomocně odsouzeni k trestu odnětí svobody, dnem nástupu trestu.
 Z náhradní služby lze předčasně propustit na trvalou dovolenou vojáky z důvodů uvedených v odstavci 1 písm. b) až h) a vojáky, kteří nemohou konat náhradní službu pro nemoc nepřetržitě po dobu delší než 28 dnů, jestliže podle vyjádření odborného lékaře není pravděpodobné, že se uzdraví nejpozději v dalších 14 dnech.
 Propuštěním na trvalou dovolenou se základní (náhradní) služba přerušuje. Vojáci na trvalé dovolené jsou povinni nastoupit k pokračování v základní (náhradní) službě v nejbližším nástupním termínu, který následuje po pominutí důvodů, pro které byli propuštěni na trvalou dovolenou.
 Vojákům propuštěným na trvalou dovolenou podle § 36 odst.


text:
1 písm. a), b), e) a f) se zbytek základní služby promíjejí nepřesahuje-li šest měsíců. Zbytek náhradní služby vojákům uvedeným v § 36 odst. 2, se promíjí v případě, že k propuštění dojde v posledním měsíci náhradní služby.
 Jde-li při propuštění podle § 36 odst. 1 písm. b) o dobu kratší než 10 dnů, započítává se tato doba jako vykonaná vojenská činná služba.
 Vojákům propuštěným na trvalou dovolenou podle § 36 odst. 1 písm. c) a d) může federální ministerstvo obrany prominout zbytek základní služby, nepřesahuje-li šest měsíců, a vojákům propuštěným na trvalou dovolenou podle § 36 odst. 1 písm. g) a h) zbytek základní služby do jednoho měsíce.
 Vojákům, kteří vykonali základní službu, lze na jejich žádost povolit, aby vykonali další službu. Vojákům, kteří konali jen náhradní službu, lze toto povolení udělit, jen byli-li k náhradní službě určeni podle § 29 nebo 31.
 Další službou jsou povinni vojáci,
 jsou-li na svou žádost vzděláváni nebo cvičeni pro vojenskou službu nebo
 převzali-li závazek k takové službě.
 Do další služby se přijímají vojáci podle odstavce 2 písm. b) na dobu 2 až 5 let.
 Vojáci v další službě, kteří jsou na vlastní žádost nebo z důvodu pravomocného odsouzení soudem pro trestný čin anebo pro služební nezpůsobilost propuštěni před splněním povinnosti k další službě nebo před splněním převzatého závazku, jsou povinni vrátit částku, která se rovná nákladům vynaloženým na materiální a finanční zabezpečení jejich vzdělání nebo vycvičení (dále jen "náhrada nákladů").
 Federální ministerstvo obrany a federální ministerstvo vnitra stanoví obecně závazným právním předpisem podmínky snížení nebo prominutí náhrady nákladů a v dohodě s federálním ministerstvem financí výši náhrady nákladů.
 Přeložení do zálohy se provede dnem, který následuje po dni skončení základní (náhradní) služby, další služby nebo služby vojáků z povolání, kteří nebyli přeloženi do výslužby a mají ještě služební povinnost. Dále budou přeloženy do zálohy dnem, který následuje po dni skončení mimořádné služby, osoby odvedené při mimořádných odvodech, které po svém propuštění z této služby nejsou povinny základní (náhradní) službou a jejichž služební povinnost trvá podle zákona nebo na podkladě dobrovolného převzetí. Dobrovolníci odvedení za branné pohotovosti státu se přeloží za obdobných podmínek do zálohy dnem, který následuje po dni skončení mimořádné služby, nejde-li o osoby, které dobrovolně převzaly služební povinnost jen na dobu války. Takové osoby se z vojska propustí ( § 22 odst. 1 písm. d).
 Osoby, kterým byla náhradní služba prominuta podle ustanovení § 35, zařadí se do zálohy, a nastoupily-li již náhradní službu, přeloží se do zálohy dnem, který následuje po dni propuštění z této služby.
 Osoby přeložené do zálohy jsou až do doby, kdy budou propuštěny z vojska nebo kdy se stanou vojáky z povolání nebo v další službě, vojáky v záloze. Služební povinnost plní konáním vojenských cvičení ( § 39) a mimořádné služby ( § 46 odst. 1, § 47 odst. 1).
 Vojíni, svobodníci a poddůstojníci v záloze jsou povinni vojenskými cvičeními v úhrnné době 12 týdnů; vojáci v záloze, kteří konali základní (náhradní) službu kratší než tři čtvrtiny této služby ( § 27 odst. 2 a


text:
3, - 28 odst. 3), jsou povinni vojenskými cvičeními v úhrnné době 16 týdnů.
 Generálové, důstojníci a praporčíci v záloze jsou povinni vojenskými cvičeními v úhrnné době 16 týdnů; do ní se započítávají vojenská cvičení, která vykonali jako příslušníci mužstva nebo poddůstojníci.
 Vojáci v záloze se povolávají zpravidla ke čtyřem pravidelným cvičením po třech nebo čtyřech týdnech. Federální ministerstvo obrany stanoví počet a délku jednotlivých cvičení s ohledem na potřeby výcviku nebo zajištění připravenosti ozbrojených sil tak, aby nebyla překročena úhrnná doba podle odstavců 1 nebo 2; může prominout vojákům v záloze konání cvičení, pokud je vycvičeno více osob nebo pokud vzhledem k vykonávanému zaměstnání nebo jiné přípravě jsou v potřebném rozsahu vycvičeni. Přesahuje-li mimořádná nebo zvláštní služba šest měsíců, může ji federální ministerstvo obrany započítat jako jedno nebo dvě cvičení.
 Vojáci z povolání, jakož i vojáci, kteří konali další službu ( § 37), jsou po přeložení do zálohy povinni vojenskými cvičeními jako příslušníci téhož ročníku narození.
 Vojáci v záloze, kteří dlouhodobě pobývají v zahraničí, se nepovolávají po tuto dobu ke cvičení, jsou však povinni je vykonat po návratu ze zahraničí. Federální ministerstvo obrany může těmto vojákům z důvodů hodných zvláštního zřetele prominout vykonání všech nebo některých cvičení.
 Vojákům v záloze může být na jejich žádost povoleno, aby konali mimo povinná cvičení též cvičení dobrovolná. Dobrovolná cvičení se nezapočítávají do úhrnné doby cvičení.
 Zavádějí-li se nové bojové prostředky nebo vyžadují-li to důvody výcvikové, mohou být povoláni vojáci v záloze k výjimečnému vojenskému cvičení na dobu nezbytné potřeby. Povolání vojáků v záloze v rozsahu přesahujícím průměrný počet dvou ročníků narození vyžaduje předchozího schválení vlády České a Slovenské Federativní Republiky. Výjimečné cvičení se podle možnosti započte do úhrnné doby cvičení, stanovené v odstavcích 1, 2 a
 Vojákům v záloze může být na jejich žádost okresní vojenskou správou povolen odklad vykonání cvičení na jiné období roku, případně na příští rok. O odklad cvičení může se souhlasem vojáka žádat i zaměstnavatel. Podání žádosti nemá odkladný účinek.
 Ze cvičení se předčasně propustí vojáci, kteří se z důvodů nemoci nebo úrazu stanou na zbývající dobu neschopnými vojenské činné služby, kteří byli během cvičení vzati do vazby nebo jimž byl během cvičení povolen odklad cvičení. Doba, po kterou konali cvičení, se jim započítá do úhrnné doby cvičení.
 Nahrazování zameškané základní (náhradní) služby
 nebo vojenského cvičení
 Vojáci konající základní (náhradní) službu nebo vojenské cvičení jsou povinni plně nahradit službu, kterou zameškali překročením řádné a zvláštní dovolené, dovolenou bez nároku na peněžní náležitosti, výkonem kázeňského trestu vězení, zběhnutím nebo svémocným odloučením.
 Nahrazování vojenské činné služby podle odstavce 1 může být prominuto. Nelze však prominout dobu zameškanou zběhnutím a svémocným odloučením.
 Základní (náhradní služba) nebo vojenské cvičení zameškané nemocí, úrazem nebo zdravotní dovolenou se nenahrazuje, jestliže nemoc nebo úraz nevznikly nebo se nezhoršily vlastní vinou vojáka.
 Povinnost k zvláštní službě (§ 41-44)
 služba příslušníků veřejných ozbrojených sborů, konaná v ozbrojených silách podle tohoto zákona ( § 46 odst. 2) nebo podle zvláštních zákonů,
 služba konaná v ozbrojených silách podle tohoto zákona ( § 46 odst. 2) příslušníky veřejných ochranných sborů.


text:
Povinnost k zvláštní službě vzniká dnem, na který zní povolání do této služby, bez ohledu na případné dřívější zařazení dotčených osob do vojska.
 Povinnost k zvláštní službě končí propuštěním z této služby ( § 43).
 osoby, které byly povolány, aniž pro to byl dán právní podklad,
 osoby, které se staly tělesně nebo duševně nezpůsobilými k zvláštní službě,
 osoby, u nichž nastaly jiné okolnosti způsobující zánik branné povinnosti, vyjímajíc dosažení stanoveného věku ( § 46 odst. 4),
 osoby povolané k mimořádné službě,
 osoby povolané k této službě v době mimořádných opatření, jakmile se zruší tato opatření.
 Osobní úkony pro potřeby ozbrojených sil (§ 45)
 Osobními úkony pro potřeby ozbrojených sil se rozumí činnost vojáků v záloze související s vyhlášením mimořádných opatření.
 Bylo-li nařízeno jakékoli mimořádné opatření podle tohoto zákona, lze pro potřeby ozbrojených sil požadovat osobní úkony od vojáků v záloze, kteří mohou být pro tento případ předem určeni. Tito vojáci podléhají po dobu plnění osobních úkonů vojenské kázeňské a soudní pravomoci.
 Povoláním vojáků v záloze do mimořádné služby se ruší jejich určení k osobním úkonům.
 Vojáci v záloze předem určení k osobním úkonům vykonávají místo vojenských cvičení nezbytnou přípravu.
 O povolání k osobním úkonům, o náhradě jízdného povolaných osob, o nastoupení k výkonu osobních úkonů a o propuštění z nich platí obdobně ustanovení o mimořádné službě a vojenských cvičeních.
 Mimořádná opatření (§ 46-56)
 Dojde-li k událostem ohrožujícím zvýšenou měrou samostatnost, celistvost a jednotu státu, nebo ústavní zřízení (doba zvýšeného ohrožení státu), může prezident České a Slovenské Federativní Republiky nařídit, aby byli povoláni k mimořádné službě na dobu nezbytné potřeby vojáci v záloze, a to v počtu nepřesahujícím počet vojáků v záloze sedmi nejmladších ročníků narození.
 Mimo opatření uvedená v odstavci 1 může prezident České a Slovenské Federativní Republiky na návrh vlády České a Slovenské Federativní Republiky nařídit, aby byly povolány k zvláštní službě veřejné ozbrojené sbory, které vláda České a Slovenské Federativní Republiky určila, veřejné ochranné sbory, části nebo jednotliví příslušníci těchto sborů a jednotky složené z těchto osob. Osoby, které v takových případech budou povolány, mohou být již předem určeny. Povolané osoby podléhají vojenskému velení, stávají se příslušníky ozbrojených sil, i když nejsou vojáky, dnem, na který jsou povolány, při povolání sborů, jednotek nebo jejich částí dnem, na který je povolán sbor, jednotka nebo část, k nimž náleží. Podléhají po dobu této zvláštní služby vojenské kázeňské a soudní pravomoci a ustanovením trestního zákona o trestných činech vojenských.
 Po dobu trvání mimořádných opatření podle odstavce 1 nebo 2 nelze propustit ani z vojenské činné služby, ani ze zvláštní služby osoby, které v době vykonávání této služby dosáhly věku, kdy by jinak končila jejich branná povinnost.
 Mimořádná opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 zrušuje prezident České a Slovenské Federativní Republiky.
 Mobilizací se podle tohoto zákona rozumí hromadné povolání vojáků mimo činnou službu k mimořádné službě, přesahuje-li toto povolání svým rozsahem rozsah opatření uvedených v § 46.
 Mobilizace může být všeobecná nebo částečná; všeobecná mobilizace se vztahuje na všechny vojáky mimo činnou službu, kteří nejsou zproštěni mimořádné služby, jakož i na


text:
celé státní území; částečná mobilizace se vztahuje na část uvedených vojáků, popřípadě na část státního území.
 Mobilizaci nařizuje prezident České a Slovenské Federativní Republiky.
 Opatření nařízená k provedení mobilizace se zrušují demobilizací. Nařizuje ji prezident České a Slovenské Federativní Republiky.
 Jakmile je veřejně známo, že stát mobilizací vstoupil do stavu branné pohotovosti, jsou vojáci, kteří dlí mimo území České a Slovenské Federativní Republiky, povinni dostavit se bez zvláštního povolání neprodleně k nastoupení vojenské činné služby. Prezident České a Slovenské Federativní Republiky může vyzvat vojáky, kteří z důvodů nezávislých na jejich vůli nemohou nastoupit vojenskou činnou službu z území mimo Českou a Slovenskou Federativní Republiku, aby se přihlásili do vojenských služeb spojeneckého státu, v němž dlí nebo do něhož se mohou dostat, a aby pro případ, že jim na podkladě jejich přihlášky bude umožněna služba v armádě spojeneckého státu, tuto službu konali po dobu války. Vojáci jsou povinni této výzvy uposlechnout.
 Za branné pohotovosti státu se konají jen mimořádné a dobrovolné odvody. Dobrovolně mohou však v této době vstoupit do vojska jen osoby, které v době přihlášky nebyly ještě povolány k mimořádnému odvodu. Vojákům v záloze a ve výslužbě, kteří nebyli povoláni k vojenské činné službě, může vojenská správa na jejich žádost povolit dobrovolné konání mimořádné služby. Žádost za povolení dobrovolného konání mimořádné služby nelze odvolat.
 Za branné pohotovosti státu může prezident České a Slovenské Federativní Republiky na návrh vlády České a Slovenské Federativní Republiky nařídit mimořádné odvody ( § 17 odst. 1) u osob, podléhajících branné povinnosti ( § 5), které dosud nebyly odvedeny nebo byly z vojska propuštěny. Toto ustanovení se nevztahuje na osoby uvedené v § 22 odst. 1 písm. e).
 Osoby odvedené při mimořádných odvodech nastupují mimořádnou službu v nástupní dny, které stanoví federální ministerstvo obrany, a setrvají v ní až do propuštění. Musí být propuštěny z této služby, jakmile byl ukončen stav branné pohotovosti státu. Ženy odvedené při mimořádných odvodech, jakož i osoby, které dobrovolně vstoupily do vojska toliko na dobu války, se propustí dnem propuštění z mimořádné služby zároveň z vojska ( § 22 odst. 1 písm. d)), nepožádají-li o přeložení do zálohy a nezavázaly-li se ani konat základní službu po skončení mimořádné služby.
 Povinnosti nastoupit mimořádnou službu lze zprostit osoby, u nichž je v důležitém zájmu ozbrojených sil nebo v jiném důležitém obecném zájmu třeba, aby mohly dále vykonávat své zaměstnání. Vojáci v záloze mladší 35 let mohou být zproštěny jen v případech hodných zvláštního zřetele.
 Zaměstnavatelé mohou požádat o zproštění povinnosti mimořádné služby pro své zaměstnance okresní vojenskou správu, v jejímž obvodu mají sídlo. Orgány státní správy mohou vyžadovat zproštění pro občany, pokud však jde o osoby v pracovním nebo obdobném poměru, až po projednání s jejich zaměstnavatelem.
 Povinnosti k mimořádné službě lze zprostit předem nebo až za mimořádných opatření. Zproštění nabývá účinnosti, je-li provedeno předem, dnem vyhlášení mimořádných opatření, je-li provedeno až za mimořádných opatření, dnem, kdy příslušný orgán vojenské správy rozhodl o zproštění. Zaměstnavatelé a orgány státní správy jsou povinni oznámit pominutí důvodů, pro něž bylo zproštění provedeno, okresní vojenské správě,


text:
která zproštění provedla, a okresní vojenské správě místa trvalého pobytu zproštěné osoby.
 Zproštění může být omezeno na určitou dobu. Rozhodnutí, jímž bylo povoleno zproštění, lze po pominutí důvodů nebo v důležitém zájmu ozbrojených sil zrušit.
 Branci, vojáci a osoby, jež byly určeny k zvláštní službě a byly o tomto svém určení uvědoměny, jsou povinni neodkladně hlásit skutečnosti důležité pro vojenskou evidenci, a to změny místa trvalého a přechodného pobytu, zaměstnavatele, zaměstnání, úrazy a vážná onemocnění mající vliv na výkon jejich branné povinnosti a změny údajů uvedených ve vojenských průkazech orgánům vojenské správy, u nichž jsou vedeni v evidenci.
 Vojenskou evidenci vojáků v činné službě vedou příslušné orgány ozbrojených sil, ostatních osob uvedených v odstavci 1 okresní vojenské správy. Způsob vedení vojenské evidence stanoví federální ministerstvo obrany obecně závazným právním předpisem. Zastupitelské úřady vedou vojenskou evidenci občanů České a Slovenské Federativní Republiky žijících v zahraničí.
 Orgány, které vedou evidenci obyvatelstva, spolupracují s okresními vojenskými správami při vedení vojenské evidence, zejména oznamují příslušným okresním vojenským správám, kteří branci a vojáci mimo činnou službu se přihlásili k trvalému pobytu nebo se z něho odhlásili.
 Orgány činné v trestním řízení oznamují vzetí do vazby nebo pravomocné odsouzení brance nebo vojáka mimo činnou službu okresní vojenské správě místa trvalého pobytu; nápravně výchovné ústavy ministerstva spravedlnosti České republiky a ústavy ministerstva spravedlnosti Slovenské republiky oznamují propuštění z výkonu trestu odnětí svobody.
 Orgán pověřený vedením matriky příslušný podle místa trvalého pobytu brance nebo vojáka mimo činnou službu oznamuje jeho úmrtí příslušné okresní vojenské správě. Při úmrtí vojáka v činné službě zasílá kopii úmrtního listu vojenskému útvaru, jehož byl voják příslušníkem.
 Zaměstnavatelé mohou vyžadovat od svých zaměstnanců předložení vojenského průkazu ke zjištění údajů potřebných pro jejich zproštění ( § 50) a zabezpečení ostatních úkolů pro dobu mimořádných opatření.
 Osoby, které byly povolány k vojenské činné službě, k zvláštní službě, k osobním úkonům pro potřeby ozbrojených sil nebo k zjištění neschopnosti k vojenské činné službě nebo nezpůsobilosti k zvláštní službě nebo k osobním úkonům, jsou povinny povolání uposlechnout.
 Povolání se provádí povolávacím rozkazem, popřípadě veřejnou vyhláškou; při mobilizaci též mobilizační výzvou. Druhy povolávacích rozkazů stanoví federální ministerstvo obrany. Povolávací rozkazy se doručují poštou nebo prostřednictvím orgánů obcí pověřených výkonem státní správy; při mimořádných opatřeních rovněž prostřednictvím vojáků v záloze určených k osobním úkonům. Nebude-li při povolání k mimořádné službě stanoveno jinak, jsou povolané osoby povinny do čtyř hodin po uvědomění nastoupit cestu do stanoveného místa.
 Povolaným osobám hradí stát jízdné z místa trvalého pobytu do místa nastoupení, osobám propuštěným jízdné z místa propuštění do místa budoucího trvalého pobytu; podrobnosti stanoví vláda České a Slovenské Federativní Republiky nařízením.
 Osoby, které poruší odvodní povinnost nebo naruší průběh odvodního řízení, neuposlechnou povolání vydaného na základě branného zákona orgánem vojenské správy, úmyslně zničí, poškodí nebo zneužijí průkaz vydaný branci nebo vojákovi anebo průkaz o neschopnosti k vojenské činné službě, se dopouští přestupku, za který lze uložit pokutu do 3000 Kčs. Ustanovení předchozí věty platí i o osobách určených k osobním úkonům pro potřeby ozbrojených sil nebo k zvláštní službě a o osobách, u


text:
nichž má být zjištěna neschopnost k vojenské činné službě nebo nezpůsobilost k zvláštní službě nebo k osobním úkonům pro potřeby ozbrojených sil.
 K prokazování příslušnosti k ozbrojeným silám a pro potřeby vojenské evidence osob podléhajících služební povinnosti se vydává vojenský průkaz. Při služebním styku a v případech, kdy to vyplývá z účelu výkonu, je voják v činné službě povinen prokázat svoji příslušnost k ozbrojeným silám vojenským průkazem.
 Osobám trvale neschopným k vojenské činné službě se vydává průkaz o neschopnosti k vojenské činné službě, který obsahuje jméno, příjmení, rodné číslo, místo trvalého pobytu a den propuštění osoby z vojska.
 Vojenské průkazy vydává federální ministerstvo obrany. Ve vojenských průkazech pro osoby podléhající služební povinnosti se uvádí jméno, příjmení, rodné číslo, místo trvalého pobytu vojáka, vojenská hodnost a vojenský útvar; v průkazech pro vojáky v základní (náhradní) službě a v záloze se dále uvádí údaje o druhu služební povinnosti, vojenské odbornosti a jiné zvláštní záznamy (zdravotní apod.).
 Vojenský průkaz nelze připojit jako přílohu k podáním, předat nepovolaným osobám ani vyvézt do zahraničí. Ztrátu vojenského průkazu je občan povinen hlásit vojenské správě bez zbytečného prodlení.
 Branci, odvedenci, vojáci na trvalé dovolené a v záloze předkládají veškerá podání ve věcech svého branného poměru okresní vojenské správě místa trvalého pobytu. Rozhodnutí orgánů vojenské správy a doklady se občanům doručují přímo, poštou nebo prostřednictvím obecních úřadů pověřených výkonem státní správy.
 Okresní vojenské správy mohou povolat občany k jednání v případě vzniku pochybností o splnění jejich branné povinnosti.
 Občané České a Slovenské Federativní Republiky smějí vstoupit do cizích vojenských služeb jen s povolením prezidenta České a Slovenské Federativní Republiky. Osoba, které bylo uděleno toto povolení, je po dobu, po níž vykonává službu v armádě cizího státu, osvobozena od plnění branné povinnosti v ozbrojených silách České a Slovenské Federativní Republiky. Po skončení výkonu této služby podléhá branné povinnosti odpovídající jejímu věku.
 Povolení udělené podle odstavce 1 může prezident České a Slovenské Federativní Republiky kdykoliv odvolat. Pozbývá platnosti též, octne-li se stát, do jehož vojenských služeb občan vstoupil, ve válečném stavu s Českou a Slovenskou Federativní Republikou nebo se státem, který je spojencem České a Slovenské Federativní Republiky.
 Podrobnosti stanoví vláda České a Slovenské Federativní Republiky nařízením.
 Trestní ustanovení (§ 57-74)
 Společná, přechodná a závěrečná ustanovení (§ 75-85)
 Pokud tento zákon nebo předpisy vydané podle něho nestanoví jinak, jsou k vydávání rozhodnutí a opatření podle tohoto zákona příslušné v prvním stupni okresní (a jim na roveň postavené) vojenské správy a příslušné územní orgány státní správy, ve druhém stupni orgány nadřízené okresním vojenským správám a příslušné územní orgány státní správy. 4 Sídla jejich působnosti stanoví federální ministerstvo obrany. Příslušnost vojenských útvarů ve věcech vojáků v činné službě upraví federální ministerstvo obrany a federální ministerstvo vnitra služebními předpisy.
 Pokud tento zákon nebo předpisy vydané podle něho nestanoví odchylky od obecných předpisů o řízení ve věcech správních, platí tyto předpisy.
 Soudy, prokuratura a orgány státní správy jsou v mezích své působnosti povinny spolupůsobit při provádění tohoto zákona a předpisů vydaných podle něho.
 Útvary Policie České republiky a Policejního sboru Slovenské republiky jsou v


text:
mezích své působnosti povinny vyhovět přímým dožádáním okresních vojenských správ v případech, kde je nebezpečí v prodlení, zejména ve věcech týkajících se zjišťování pobytu osob, které se nedostavily k zápisu nebo k odvodu, vojáků mimo činnou službu, kteří se nepřihlásili k pobytu, a vojáků, kteří nenastoupili vojenskou činnou službu.
 Započítání vojenské služby vykonané v některých
 ozbrojených sborech
 Na odvody provedené na Slovensku v době od 15. března 1939 do 28. srpna 1944 se hledí, jako kdyby byly provedeny podle dosavadního branného zákona.
 Služba vykonaná v branné moci tzv. Slovenského státu v době od 15. března 1939 do 28. srpna 1944 se započítává do celkové doby základní (náhradní) služby podle tohoto zákona.
 Krajanům, kteří se vrátili do České a Slovenské Federativní Republiky, započítává se do celkové doby základní (náhradní) služby podle tohoto zákona doba vojenské služby, kterou vykonali ve spojeneckých armádách. O započtení vojenské služby vykonané v jiných armádách rozhoduje federální ministerstvo obrany v dohodě s federálním ministerstvem zahraničních věcí.
 Dosavadní předpisy upravující započítání vojenské služby vykonané v Československé armádě v zahraničí, ve spojenecké armádě, v první Československé armádě na Slovensku nebo v partyzánské jednotce zůstávají nedotčeny. Pokud nejde o vojáky z povolání, hodnotí se vojenská služba všech těchto druhů jako mimořádná služba podle tohoto zákona.
 Vojenská služba vykonaná ve spojenecké armádě na podkladě výzvy podle ustanovení § 48 odst. 1 věty druhé se započítává jako mimořádná služba konaná podle ustanovení tohoto zákona.
 Federální ministerstvo obrany může v dohodě s federálním ministerstvem zahraničních věcí osobám, které nabyly státního občanství České a Slovenské Federativní Republiky, započítat do celkové doby základní (náhradní) služby dobu vojenské služby, kterou vykonaly v cizích armádách.
 Zrušují se všechny dosavadní předpisy, které odporují ustanovením tohoto zákona, zejména:
 branný zákon Republiky československé ze dne 19. března 1920 č. 193 Sb., ve znění předpisů jej měnících a doplňujících,
 zákon ze dne 8. dubna 1927 č. 53 Sb., o ročním kontingentu branců, o náhradní záloze a o některých změnách branného zákona,
 vládní nařízení ze dne 15. dubna 1932 č. 52 Sb., jímž se poskytují úlevy ve vykonávání branné povinnosti příslušníkům československým trvale usedlým v mimoevropských zemích,
 zákon ze dne 11. května 1932 č. 66 Sb., o délce presenční služby a o některých změnách branného zákona a zákona ze dne 8. dubna 1927 č. 53 Sb.,
 vládní nařízení ze dne 28. dubna 1933 č. 71 Sb., o odkladu presenční služby,
 zákon ze dne 19. prosince 1934 č. 267 Sb., o délce presenční služby,
 zákon ze dne 3. března 1937 č. 26 Sb., kterým se mění § 3 zákona ze dne 11. května 1932 č. 66 Sb.,
 zákon č. 14/1946 Sb.,
 ustanovení § 401 b) zákona č. 119/1873 z. ř.,
 ustanovení čl. I zákona ze dne 1. července 1947 č. 130 Sb., jímž se mění ustanovení branného zákona o povolování sňatků osob podléhajících branné povinnosti a s tím souvisící ustanovení zákona o vyživovacím příspěvku.
 Zákon ze dne 7. dubna 1948 Sb., jímž se na přechodnou dobu vylučuje přeložení do zálohy (propuštění ze svazku československé branné moci) některých kategorií důstojníků z povolání, pozbyl účinnosti


text:
dnem 31. prosince 1952.
 Ústava Československé socialistické republiky č. 100/1960 Sb. ze dne 11. července 1960 nabyla účinnosti dnem 11. července 1960, ústavní zákon č. 101/1990 Sb. ze dne 20. dubna 1990 nabyl účinnosti dnem 20. dubna 1990, ústavní zákon č. 143/1968 Sb. ze dne 27. října 1968 o československé federaci nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1969, ústavní zákon č. 125/1970 Sb. ze dne 20. prosince 1970, kterým se mění a doplňuje ústavní zákon č. 143/1968 Sb., o československé federaci, nabyl účinnosti dnem 22. prosince 1970, ústavní zákon č. 126/1970 Sb. ze dne 20. prosince 1970 o opatřeních v soustavě federálních ústředních orgánů, v jejichž čele stojí člen vlády Československé socialistické republiky, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1971, trestní zákon č. 86/1950 Sb. ze dne 12. července 1950 nabyl účinnosti dnem 1. srpna 1950, trestní zákon správní č. 88/1950 Sb. ze dne 12. července 1950 nabyl účinnosti dnem 1. srpna 1950, zákon č. 19/1958 Sb.
 ze dne 16. dubna 1958, kterým se
 mění a doplňuje branný zákon č. 92/1949 Sb., nabyl účinnosti dnem 2. května 1958, trestní zákon č. 140/1961 Sb. ze dne 29. listopadu 1961 nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1962, zákon č. 100/1970 Sb. ze dne 17. listopadu 1970 o služebním poměru příslušníků Sboru národní bezpečnosti nabyl účinnosti dne 1. ledna 1971, zákon č. 40/1974 Sb. ze dne 24. dubna 1974 o Sboru národní bezpečnosti nabyl účinnosti dnem 1. července 1974, zákon č. 64/1978 Sb. ze dne 21. června 1978, kterým se mění a doplňuje branný zákon, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1979, zákon č. 72/1990 Sb. ze dne 14. března 1990, kterým se mění a doplňuje branný zákon, nabyl účinnosti dnem 14. března 1990, zákon č. 227/1991 Sb. ze dne 15. května 1991, kterým se mění a doplňuje branný zákon, nabyl účinnosti dnem 24. června 1991, a zákon č. 164/1992 Sb. ze dne 10. března 1992, kterým se mění a doplňuje branný zákon, nabyl účinnosti dnem 15. dubna 1992.
 Komise u územního vojenského správního orgánu druhého stupně.
 § 1 odst. 1 a § 2 zákona č. 18/1992 Sb., o civilní službě.
 Např. zákon ČNR č. 425/1990 Sb., o okresních úřadech, úpravě jejich působnosti a o některých dalších opatřeních s tím souvisejících, zákon SNR č. 472/1990 Sb., o organizaci místní státní správy.
 Souvislosti k 331/1992 Sb. bez vazby na §
 01.07.1992 - 28.07.1993
 Zákon č. 188/1993 Sb. 29.07.1993 - 30.11.1999


text:
STANDARDY KVALITY SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY DĚTÍ PŘI POSKYTOVÁNÍ SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY ORGÁNY SOCIÁLNĚ -PRÁVNÍ OCHRANY - PDF
 Download "STANDARDY KVALITY SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY DĚTÍ PŘI POSKYTOVÁNÍ SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY ORGÁNY SOCIÁLNĚ -PRÁVNÍ OCHRANY"
 1 Statutární město Pardubice Magistrát města Pardubic STANDARDY KVALITY SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY DĚTÍ PŘI POSKYTOVÁNÍ SOCIÁLNĚ - PRÁVNÍ OCHRANY ORGÁNY SOCIÁLNĚ -PRÁVNÍ OCHRANY Povinnost řídit se standardy kvality sociálně právní ochrany dětí je uložena zákonem č. 359/1999 Sb., o sociálně právní ochraně dětí, v platném znění (dále jen zákon) a Vyhláškou č. 473/2012 Sb., o provedení některých ustanovení zákona o sociálně právní ochraně dětí (dále jen vyhláška), a to od Revize standardů ke dni Čl. 1 Místní a časová dostupnost 1a/ Orgán sociálně právní ochrany zajišťuje účinné poskytování sociálně právní ochrany dětí v potřebném rozsahu na celém území svého správního obvodu. 1. Místní příslušnost orgánu sociálně právní ochrany dětí (dále jen OSPOD) vyplývá z 61 zákona a řídí se místem trvalého pobytu dítěte. 2. Výkon sociálně právní ochrany dětí je v rámci Magistrátu města Pardubic (dále jen MmP) rozdělen na agendy: - Náhradní rodinná péče (dále jen NRP) - Sociální kuratela (dále jen kurátoři) - Terénní sociální práce (dále jen terén 3. Pracovní obvody pracovníků OSPOD jsou rozděleny dle místa trvalého pobytu dítěte/dětí. Výjimky jsou v kompetenci vedoucího oddělení. 4. V každém spise je řádně označen koordinátor případu (dále jen koordinátor). Výjimečné ponechání původního koordinátora i přes změnu trvalého bydliště v rámci správního
 2 obvodu je vždy odůvodněno zápisem ve spisové dokumentaci a odsouhlaseno vedoucím oddělení. 5. O změně koordinátora je informován klient. Důvody změny koordinátora: (nové) a. Změna trvalého pobytu dítěte. b. Na žádost zákonného zástupce nebo osoby odpovědné za výchovu pouze ve výjimečných případech vhodných zvláštního zřetele po posouzení vedoucím oddělení nebo vedoucím odboru. c. Na žádost koordinátora případu (v případě osobního vztahu ke klientovi, v případě objektivně podložené neschopnosti efektivní práce s klientem při řešení případu na posouzení vedoucí oddělení nebo vedoucí odboru). 6. V případě prolínání problematiky jednotlivých agend u téhož dítěte/dětí (kurátor, NRP, terén) je v kompetenci vedoucího oddělení určit koordinátora. 7. Na OSPOD je vyčleněna jedna pracovnice na agendu týraných a zneužívaných dětí (10% pracovního úvazku viz popis pracovní pozice), jedna pracovnice na mediaci (50% pracovního úvazku) a jedna pracovnice na drogovou problematiku (10 % - viz popis pracovní pozice). 8. Pravidelně 1x ročně po vyhodnocení statistických údajů bude provedena revize pracovních obvodů a vytíženosti jednotlivých pracovníků. 9. Rozpis pracovních obvodů jednotlivých pracovníků je k dispozici na webu MmP na adrese: Zastupitelnost pracovníka OSPOD v době nepřítomnosti je zajištěna: - Základní poradenství v rámci celé agendy sociálně právní ochrany dětí (dále jen SPO) je povinen podat každý pracovník OSPOD. - Každá agenda je v době pevné pracovní doby (viz Směrnice č. 1/2013 Pracovní řád, čl. 4, bod 5) zajištěna minimálně jedním pracovníkem přítomným na pracovišti, čímž je garantováno komplexní odborné poradenství. - Vzhledem k charakteru sociální práce (soudní jednání, výslechy, úřední jednání mimo úřad apod.) je konkrétní pracovník k dispozici výhradně po předchozí dohodě. 11. Při


text:
naplňování SPO je dle potřeby navázána spolupráce s jednotlivými obecními úřady v rámci správního obvodu. Kompletní přehled obecních úřadů v rámci správního obvodu včetně kontaktů a úředních hodin je umístěn na webových stránkách odboru sociálních věcí (dále jen OSV) a současně v pohotovostních deskách. Je pravidelně aktualizován (zodpovídá vedoucí oddělení).
 3 1b/ Doba výkonu sociálně právní ochrany je přizpůsobena potřebám osob, jimž je nebo může být v budoucnu sociálněprávní ochrana poskytována nebo na něž se zaměřuje. Osobní výkon sociálně právní ochrany je zajištěn každý pracovní den; mimo pracovní dobu a ve dnech pracovního klidu je zajištěna nepřetržitá pracovní pohotovost. 1. OSPOD přijímá podněty od rodičů, školských a zdravotnických zařízení, dalších institucí, veřejnosti. Na OSPOD se může obrátit i nezletilé dítě. 2. Pracovní doba pracovníků úřadu je vymezena pracovním řádem (Směrnice č. 1/2013 Pracovní řád), informace je zveřejněna na webových stránkách MmP. 3. Vzhledem k charakteru sociální práce při zajištění SPO je každý pracovník povinen přizpůsobit pracovní režim plnění pracovních povinností, přičemž je třeba brát na zřetel, že pracovníci OSPOD jsou povinni neprodleně operativně reagovat na momentální potřeby řešení situace ohroženého dítěte. Chod oddělení je v rámci zastupitelnosti garantován v plném rozsahu. 4. Plánování pracovních aktivit mimo úřad: - Terénní šetření plánovat primárně mimo pondělí a středu. - Dálkové služební cesty lze plánovat rovněž v pondělí a středu. - Operativní naléhavá šetření či jednání mimo úřad je třeba realizovat ihned, po dohodě s vedoucím oddělení. 5. Dopravní obslužnost využívání MHD nebo služebního auta vždy odpovídá maximální míře efektivity a úspornosti (časové i ekonomické). - OSPOD má k dispozici nepřetržitě jedno služební auto, vybavené 2 autosedačkami pro případ převozu dětí. - V případě další potřebnosti při plnění úkolů SPO je přiděleno další služební auto na základě žádosti a dle dohody s vedoucím autoprovozu. - Pro účely sociálních šetření v rámci města Pardubice jsou k dispozici též Pardubické karty (režim využití dle Příkazu tajemníka č.1/2016) 6. Pracovní pohotovost (dále jen pohotovost) povinnost zajištění pohotovosti vyplývá z 16 a 37 zákona a je zajišťována v souladu s Metodickým pokynem MPSV ze dne Jedná se o osobní výkon sociálně právní ochrany dětí každý pracovní den mimo pracovní dobu a ve dnech pracovního klidu.
 4 - Pohotovost je zajištěna v týdenních intervalech vždy jedním pracovníkem OSPOD dle Rozpisu pohotovostních služeb pracovníků OSPOD, který zpracovává a pravidelně aktualizuje vedoucí oddělení. - Rozpis je k dispozici v rámci systému vyrozumění okresnímu soudu a orgánům Policie ČR a Městské policii Pardubice. - Pro zajištění pohotovosti má pracovník k dispozici služební automobil, služební telefon, notebook se zřízeným přístupem do interní sítě magistrátu a s tím spojený přístup do Sociální agendy. - Pokud pracovník/pracovnice nemá řidičský průkaz, jsou pohotovostní zásahy řešeny v součinnosti s Policií ČR nebo Městskou policií Pardubice, v rámci města Pardubic lze využít prostředků MHD. 7. Zvláštní případy, jako je soudem uložená povinnost asistence pracovníka OSPOD při styku rodičů s nezl. dětmi, řeší Metodický pokyn VO č. 1 (viz Příloha č.1) Čl. 2 Prostředí a podmínky 2a/ Výkon sociálně právní ochrany dětí je zajištěn v prostorách vhodných pro


text:
komunikaci s ohroženými dětmi a rodinami. Orgán sociálně právní ochrany zajistí takové prostory pro výkon sociálně právní ochrany, které představují odpovídající zázemí a jejichž kapacita odpovídá množství konzultací spojených s poskytováním sociálně právní ochrany. 1. Pohovory a jednání s klienty probíhají v kancelářích, v případě potřeby nebo souběžného jednání je k dispozici speciální místnost. Kapacita odpovídá potřebám a množství konzultací. 2. OSPOD má zařízenu speciálně upravenou místnost pro jednání s malými dětmi. 3. Pro účely vedení případových konferencí, výchovných komisí či jiných jednání za účasti více účastníků je k dispozici zasedací místnost, vybavená výpočetní technikou. 4. Úřad má zajištěn bezbariérový přístup (vyjma přístupu do zasedacích místností).
 5 2b/ Orgán sociálně právní ochrany dětí má vhodné materiální vybavení s ohledem na výkon sociálně právní ochrany na pracovišti i mimo něj. K dispozici je zejména potřebný počet automobilů, mobilních telefonů, notebooků, fotoaparátů a dalších prostředků záznamové techniky pro práci v terénu. 1. Každý pracovník má k dispozici vlastní PC, tiskárnu (1 tiskárna sdílená 2 pracovníky v kanceláři), pevnou telefonní linku. Pro případ potřeby jsou dále k dispozici služební mobilní telefony. 2. Pro pořizování zvukových a obrazových záznamů, které je OSPOD oprávněn pořizovat dle 52 zákona, je k dispozici digitální fotoaparát a diktafon. 3. OSPOD má k dispozici nepřetržitě jedno služební auto, vybavené 2 autosedačkami pro eventuální převoz dětí. Dle potřeby může být na základě žádosti a po dohodě s vedoucím autoprovozu přiděleno další služební auto. 4. Cizí osoby (rodič či jiná osoba) lze služebním autem převážet pouze výjimečně, výhradně po dohodě s vedoucím oddělení nebo jeho zástupcem a vedoucím autoprovozu. 2c/ Orgán sociálně právní ochrany má k dispozici vhodné materiální vybavení pro práci s osobami cílové skupiny, jimž je poskytována sociálně právní ochrana zejména s ohledem na potřeby dětí. 1. OSPOD má k dispozici speciální místnost, která je vybavena hračkami a hracím prostorem pro děti (dětský koutek). 2. Pro veřejnost jsou na oddělení volně přístupné informační letáky týkající se SPO. 3. Pracovníci OSPOD mohou využívat odbornou literaturu. 2d/ Orgán sociálně právní ochrany má k dispozici potřebné hygienické zázemí a osobní ochranné prostředky pro zaměstnance zařazené v orgánech sociálně právní ochrany dětí k výkonu sociálně právní ochrany. 1. Hygienické podmínky jsou odpovídající - je k dispozici WC pro zaměstnance, sprcha pro zaměstnance, WC pro klienty v budově. 2. Pro klienty je zajištěn volně přístupný barel s vodou.
 6 3. Pracovníci OSPOD mají dále k dispozici vybavenou kuchyňku s lednicí a mikrovlnou troubou (využitelné eventuálně i pro klienty v případě nutnosti ohřátí pokrmu pro dítě). 4. Na oddělení jsou k dispozici přebalovací pult, jednorázové hygienické podložky a jednorázové pleny 5. Zaměstnanci používají osobní ochranné pomůcky (dezinfekce, rukavice, návleky). Poskytování upravuje Směrnice č. 2/2013, Poskytování osobních ochranných prostředků. 6. Všichni zaměstnanci OSPOD mají možnost očkování proti hepatitidě A, B. Čl. 3 Informovanost o výkonu sociálně právní ochrany dětí 3a/ Orgán sociálně právní ochrany zveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup či jiným vhodným způsobem pravidla a postupy jím vytvořené za účelem naplnění těchto standardů kvality sociálně právní ochrany při poskytování sociálně právní ochrany. 1. Na webových stránkách


text:
MmP jsou uveřejněny podrobné informace o činnosti odboru, o jednotlivých agendách, pracovní obvody konkrétních pracovníků včetně kontaktů (telefon, ), přehled obcí v rámci správního obvodu a seznam ulic v rámci města Pardubice s odkazem na konkrétního pracovníka. 2. Dále jsou zde uvedeny závazné právní předpisy, používané oficiální tiskopisy žádostí apod. 3. Pro potřeby pracovníků i klientů je k dispozici Katalog sociálních služeb. V elektronické podobě na adrese 4. Na oddělení jsou veřejně přístupné propagační materiály spolupracujících organizací. 5. Na informační tabuli při vstupu na oddělení je k dispozici základní rozdělení správního obvodu. 3b/ Orgán sociálně právní ochrany dětí má zpracovány informace o rozsahu a podmínkách poskytování sociálně právní ochrany, a to ve formě srozumitelné cílové skupině. Tyto informace jsou veřejně dostupné.
 7 1. Pro klienty, a to zvlášť pro rodiče a zvlášť pro děti je zpracován základní informační materiál o rozsahu a podmínkách SPO. Je uveřejněn na webových stránkách MmP a volně dostupný na oddělení. 2. S tímto materiálem je klient seznámen. Čl. 4 Personální zabezpečení výkonu sociálně právní ochrany dětí 4a/ Orgán sociálně právní ochrany má v rámci stanovené organizační struktury určen počet pracovních míst a zpracované pracovní profily jednotlivých zaměstnanců zařazených v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany. 1. Výkon sociálně právní ochrany dětí je v rámci MmP rozdělen na agendy: - Náhradní rodinná péče (dále jen NRP)- 4 úvazky - Sociální kuratela (dále jen kurátoři)- 5,2 úvazku (pův. 5,2 úvazku) - Terénní sociální práce (dále jen terén)- 13 úvazku (pův. 9,6 úvazku) 2. Specializované agendy: - agenda týraných a zneužívaných dětí, včetně problematiky domácího násilí 10% úvazku jednoho pracovníka - mediace 50% úvazku jednoho pracovníka (pův. 30 %) - drogová problematika 10% úvazku jednoho pracovníka - nové - tajemník Komise pro SPO 5% jednoho pracovníka - nové - správní řízení na úseku SPO 5% dvou pracovníků (zastupitelnost) - nové 3. Pod jednotlivé pozice spadají činnosti konkrétně popsané v Popisu pracovní pozice (v evidenci personálního oddělení) 4. Jedním pracovníkem jsou zajištěny následující činnosti: zpracování pošty, organizační zajištění případových konferencí, pozice tajemníka Komise pro sociálně právní ochranu dětí. 5. Základní popisy činností jednotlivých agend jsou veřejně přístupné na adrese: 6. Organizační strukturu včetně postavení jednotlivých pracovníků upravuje Směrnice č. 1/2013 Pracovní řád a směrnice č. 8/2014 Organizační řád.
 8 7. Zastupitelnost pracovníků upravuje 1a/ bod 10 standardů (viz výše). 4b/ Počet zaměstnanců je přiměřený správnímu obvodu orgánu sociálně právní ochrany dětí. Při výpočtu přiměřeného počtu zaměstnanců orgánu sociálně právní ochrany je zohledněno kritérium ovlivňující náročnost výkonu sociálně právní ochrany ve správním obvodu orgánu sociálně právní ochrany. Základním výchozím kritériem je nejméně 1 pracovník na 800 dětí (osob do 18 let věku), které jsou hlášeny k trvalému pobytu ve správním obvodu orgánu sociálně právní ochrany. Do počtu pracovníků se započítává vedoucí pracovník adekvátně svému zapojení do práce s klienty. 1. K je ve správním obvodu nezl.dětí aktuální počet k S odkazem na Sociodemografickou analýzu (MPSV, 2013) správní obvod ORP Pardubice spadá do III. stupně ohrožení, čemuž odpovídá naplnění základního kritéria 800 nezl. dětí hlášených k trvalému pobytu


text:
ve správním obvodu na 1 zaměstnance. 3. Z dlouhodobého sledování statistických údajů a porovnání náročnosti výkonů SPOD se stávající počet 23 odborných pracovníků OSPOD jeví jako optimální. (původně 19 pracovníků) 4. Vedoucí oddělení zajišťuje odbornou agendu na 20 % úvazku. 5. V případě prokazatelně výrazného zvýšení náročnosti výkonu SPO bude řešen požadavek navýšení pracovních míst. 4c/ Orgán sociálně právní ochrany dětí má v rámci organizační struktury vnitřním předpisem písemně zpracována oprávnění a povinnosti k jednotlivým pracovním pozicím vztahujícím se k výkonu sociálně právní ochrany, uplatněním specializace zejména pro oblast náhradní rodinné péče, sociální kurately pro děti a mládež a ochrany týraných a zneužívaných dětí a důsledně dbá na to, aby konkrétní pracovní pozice byla vyhrazena výlučně výkonu sociálně právní ochrany. 1. Každý pracovník OSPOD dostává dnem nástupu do pracovního poměru písemné Oprávnění ve smyslu 52 odst. 3 zákona a pověření k zastupování Magistrátu města Pardubic v oblasti působnosti zákona 2. Specializace je upravena a popsána v Popisu pracovní pozice.
 9 3. V rámci orgánu sociálně právní ochrany děti všichni pracovníci vykonávají výlučně agendu SPO. 4. V kompetenci vedoucího odboru je stanovení počtu pracovníků pro příslušnou specializaci. Čl. 5 Přijímání a proškolování 5a/ Každý zaměstnanec zařazený v orgánu sociálně právní ochrany k výkonu SPO splňuje kvalifikační předpoklady pro výkon povolání sociálního pracovníka podle zákona o sociálních službách a disponuje zvláštní odbornou způsobilostí na úseku sociálně právní ochrany. 1. Zaměstnanci OSPOD splňují k kvalifikační předpoklady ve smyslu zák. 108/2006 Sb., o sociálních službách, v platném znění. 2. Všichni zaměstnanci OSPOD disponují zvláštní odbornou způsobilostí (dále jen ZOZ), případně jsou k jejímu splnění v zákonné lhůtě přihlášeni. Řádné přihlášení nového zaměstnance orgánu SPO ke zkouškám odborné způsobilosti je v gesci personálního oddělení kanceláře tajemníka. 5b/Orgán sociálně právní ochrany má písemně zpracovaná pravidla pro přijímání nových zaměstnanců zařazených v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany. 1. Noví pracovníci jsou přijímáni do pracovního poměru na dobu neurčitou na základě řádného výběrového řízení, vyhlášeného v souladu se zákonem č. 312/2002 Sb., o úřednících územních samosprávných celků, v platném znění (zákon o úřednících). 2. Do pracovního poměru na dobu určitou lze přijmout zaměstnance i bez výběrového řízení ve smyslu zákona o úřednících. 3. Proces výběrového řízení administruje kancelář tajemníka-personální oddělení. 4. Výběrového řízení se účastní zástupce personálního oddělení kanceláře tajemníka, zástupce odborové organizace, vedoucí odboru sociálních věcí a vedoucí oddělení
 10 sociálně právní ochrany dětí. Předseda výběrové komise je vedoucí odboru sociálních věcí případně jím pověřený zástupce. 5. Základní podmínkou pro uzavření pracovního poměru je splnění kvalifikačních předpokladů pro výkon povolání sociálního pracovníka dle 110 zák. 108/2006 Sb., o sociálních službách, v platném znění. ZOZ na úseku SPO je pro uzavření pracovního poměru výhodou. 6. Další podmínkou uzavření pracovního poměru je řidičský průkaz sk. B. 5c/ Orgán sociálně právní ochrany dětí přihlásí nového zaměstnance zařazeného v orgánu sociálně právní ochrany a vykonávajícího sociálně právní ochranu v právními předpisy stanovených lhůtách ke zkoušce odborné způsobilosti. 1. Ke zkoušce odborné způsobilosti je zaměstnanec přihlášen v zákonných lhůtách dle zákona o úřednících. 5d/ Orgán sociálně právní ochrany


text:
dětí má písemně zpracována pravidla pro zaškolování nových pracovníků vykonávajících sociálně právní ochranu. 1. Proces zaškolování nových pracovníků Magistrátu města Pardubic konkrétně upravuje Směrnice č. 1/2010 Adaptační proces. 2. Zajištění školení BOZP upravuje Směrnice č. 12/2009, Zajištění školení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a zajištění závodní preventivní péče. 3. Za účelem získání přehledu o činnostech realizovaných na odboru sociálních věcí absolvuje nový zaměstnanec stáž v rozsahu 1 pracovního dne na každém oddělení odboru sociálních věcí. 5e/ Orgán sociálně právní ochrany určuje, zda umožní studentům a jiným fyzickým osobám stát se stážisty nebo dobrovolníky na svém pracovišti. Orgán sociálně právní ochrany umožňuje studentům nebo jiným fyzickým osobám působit jako stážisté nebo dobrovolníci, a to na základě smlouvy a po náležitém proškolení. 1. Stáž na OSPOD je možná pro studenty sociálních oborů VOŠ nebo VŠ v maximálním rozsahu 3 pracovních dnů v rámci odborné praxe na odboru sociálních věcí a na základě
 11 písemné smlouvy. V rámci stáže jsou studenti seznámeni s jednotlivými agendami OSPOD, a to v obecné rovině. 2. V rámci stáže je vyloučeno nahlížení do spisové dokumentace vedené OSPOD. 3. V rámci stáže lze umožnit účast studenta při veřejných soudních jednáních. 4. Studenti při nástupu na praxi podepisují písemné prohlášení mlčenlivosti a zároveň jsou proškoleni BOZP. 5. Režim přijímání studentů je v kompetenci vedoucího odboru s přihlédnutím ke kapacitním možnostem pracoviště. 6. Přednostně je stáž na OSPOD umožňována studentům studijních oborů dle 110 zák. č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, v platném znění. 7. Maximální počet studentů vykonávajících stáž na OSPOD v jednom termínu jsou dva studenti. Čl. 6 Profesní rozvoj zaměstnanců 6a/ Vedoucí zaměstnanec orgánu sociálně právní ochrany zařazený k výkonu sociálně právní ochrany pravidelně hodnotí podřízené zaměstnance, kteří se podílejí na výkonu sociálně právní ochrany. Vedoucí zaměstnanec orgánu sociálně právní ochrany je hodnocen svým přímým nadřízeným minimálně jednou ročně. Hodnocení je zaměřeno zejména na stanovení, vývoj a naplňování osobních profesních cílů a potřeb další odborné kvalifikace. 1. Hodnocení zaměstnanců upravuje Směrnice č. 17/2012 O hodnocení zaměstnanců. 6b/ Orgán sociálně právní ochrany má písemně zpracovány individuální plány dalšího vzdělávání jednotlivých zaměstnanců zařazených v orgánu sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany. 6c/ Orgán sociálně právní ochrany zajišťuje průběžné vzdělávání zaměstnanců zařazených v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany v rozsahu minimálně 6 pracovních dnů za kalendářní rok, a to formou účasti zaměstnanců zařazených v
 12 orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany na vzdělávacích kurzech akreditovaných MPSV. Vzdělávání zaměstnanců zařazených v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany vychází z individuálních plánů dalšího vzdělávání a je zaměřeno na rozšíření odborné kvalifikace. 1. Každý zaměstnanec absolvuje vstupní vzdělávání v rozsahu 40 hod formou e-kurzu ( 19 zákona o úřednících). 2. Každý zaměstnanec má zpracován individuální plán vzdělávání dle 17zákona o úřednících. 3. Každý zaměstnanec zpracuje ve spolupráci s vedoucím oddělení a v návaznosti na proces hodnocení zaměstnanců nejpozději do každého kalendářního roku individuální plán odborného vzdělávání. Individuální plán obsahuje okruhy nebo přímo konkrétní kurzy dle vzdělávacích potřeb každého zaměstnance. V


text:
případě potřeby lze vzdělávací plán po dohodě s vedoucím oddělení měnit a upravovat. 4. V rámci odborného vzdělávání dle 111 zák. č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, je realizováno 1-2 školení /rok na zakázku pro OSPOD na vyčleněná témata dle potřebnosti. 5. Zaměstnanci OSPOD mají k dispozici knihovnu odborné literatury. 6. Každý zaměstnanec má přístup do systému ASPI. 6d/ Orgán sociálně právní ochrany zajišťuje pro zaměstnance zařazené v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany, kteří vykonávají přímou práci s klienty podporu nezávislého kvalifikovaného odborníka. 1. Zaměstnanci OSPOD mají k dispozici nezávislého supervizora. 2. Režim supervize se řídí individuálními potřebami zaměstnanců vždy po dohodě se supervizorem. 3. Supervize probíhá v prostorách úřadu. 4. Zaměstnanci OSPOD mají k dispozici odbornou podporu psychologa. 5. Zaměstnanci OSPOD mají dále možnost externího právního poradenství za účelem konzultací případů. 6. V rámci oddělení probíhá dle potřeb intervizní setkávání zaměstnanců zařazených do OSPOD.
 13 Čl. 7 Prevence 7a/ Orgán sociálně právní ochrany aktivně vyhledává a monitoruje ohrožené děti. Prokazatelně koordinuje, případně vytváří podmínky pro preventivní aktivity ve svém správním obvodu. 7b/ Orgán sociálně právní ochrany v rámci preventivních aktivit spolupracuje s dalšími fyzickými osobami, právnickými osobami a orgány veřejné moci, zejména s orgány územní samosprávy, pověřenými osobami, poskytovateli sociálních služeb, zástupci škol a školských zařízení, PČR, PMS, soudem, státním zastupitelstvím, poskytovateli zdravotních služeb, případně dalšími fyzickými osobami, právnickými osobami a orgány veřejné moci zúčastněnými na péči o ohrožené děti podle místních potřeb a podmínek. Všechny uvedené subjekty mohou jako formu spolupráce v rámci výše uvedeného zvolit tým pro děti a mládež. 1. OSPOD má v rámci svého správního obvodu zmapovány oblasti s vyšším výskytem ohrožených dětí a rizikových jevů. 2. Pro účely aktivního vyhledávání a monitorování OSPOD spolupracuje s oddělením sociálních služeb a prevence, které je součástí OSV a současně spolupracuje s obecními úřady v rámci správního obvodu. 3. V době školního roku kurátoři pro mládež 1x v týdnu provádějí depistáž v sociálně vyloučených vytipovaných lokalitách za účelem vyhledávání záškoláků. 4. Monitorování situace v ohrožených oblastech zajišťují v rámci terénních programů též nestátní neziskové organizace (NNO). 5. Konkrétní projekty NNO jsou finančně podporovány MmP v rámci dotačních titulů Podpora v sociální oblasti a Program prevence kriminality a zvyšování bezpečnosti. 6. Konkrétní potřebnost preventivních programů v rámci města Pardubic je koordinována v rámci procesu Komunitní plánování sociálních a souvisejících služeb a Programu prevence kriminality a zvyšování bezpečnosti. 7. V rámci prevence kriminality je každoročně zpracován Městský program prevence kriminality.
 14 8. V rámci Programu prevence kriminality mohou být realizovány projekty MVČR s finančním podílem statutárního města Pardubice. 9. Ve městě Pardubice jsou zřízeny 2 pozice Asistenta prevence kriminality, který je zaměstnancem Městské policie Pardubice a působí ve vyloučených lokalitách. Zaměstnanci OSPOD s asistenty úzce spolupracují při řešení konkrétních problémů v těchto lokalitách. 10. Při městské ubytovně v Češkově ul. je zřízeno Komunitní centrum pro děti i dospělé žijící v sociálně vyloučené lokalitě. 11. Případná potřebnost preventivních programů pro okolní obce v rámci správního obvodu vyplývá ze spolupráce se všemi dotčenými subjekty (viz popis 7b/ ).


text:
12. Základním školám jsou nabízeny přednáškové bloky na téma sociálně právní ochrany dětí. Přednášky jsou realizovány dle konkrétní poptávky. Pracovníci OSPOD se účastní dle potřeby porad ředitelů ZŠ, případně školních psychologů. 13. OSPOD spolupracuje s Policií ČR a Městkou policií Pardubice při preventivních akcích zaměřených na podávání alkoholu nezletilým a na zneužívání výherních automatů. Čl. 8 Přijetí oznámení, posouzení naléhavosti a přidělení případu 8a/ Orgán SPO jednotně postupuje při přijetí oznámení případu a jeho evidenci 1. OSPOD přijímá oznámení písemná, osobní a telefonická, včetně anonymních. 2. Z telefonického oznámení je pořízen písemný zápis. 3. Ke každému oznámení je vyplněn informační dotazník k vyhodnocení naléhavosti případu. 4. Každé oznámení je přiděleno příslušnému pracovníkovi- koordinátorovi (viz 1a/). 5. V době nepřítomnosti koordinátora rozhodne vedoucí oddělení o přidělení případu pro řešení naléhavosti. Po ukončení nepřítomnosti koordinátor přebírá případ k dalšímu řešení. 6. Evidence každého případu je v souladu s vnitřními předpisy Magistrátu města Pardubice a současně se Směrnicí MPSV č. 2013/ ze dne 19. září 2013.
 15 8b/ Každý případ orgánu sociálně právní ochrany dětí je posouzen s ohledem na jeho naléhavost. 1. Základní posouzení naléhavosti je provedeno podle informačního dotazníku. 2. V případě vyhodnocení příjemce oznámení, že se jedná o přímé ohrožení zdraví nebo života dítěte, je situace řešena bezodkladně. 3. V případě nepřítomnosti koordinátora případu věc řeší příjemce oznámení přijetím patřičných opatření (místní šetření, oznámení na policii apod.). 4. Po základním prošetření oznámení, bude provedeno základní vyhodnocení. 5. Dle výsledků základního vyhodnocení bude zvolen další postup. 6. Pokud nebude případ vyhodnocen jako naléhavý, postupuje se v souladu se zákonem ( 10 odst.3). 8c/ Každý případ je přidělen konkrétnímu koordinátorovi případu. Koordinátor řídí průběh výkonu SPO u daného případu. Viz 1a/ 8d/ Každý zaměstnanec zařazený v orgánu sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany pracuje maximálně s 80 rodinami, v případě kurátora pro děti a mládež se 40 rodinami. V případě práce s osobami pečujícími a osobami v evidenci pracuje maximálně se 40 rodinami. 1. Každý pracovník OSPOD je zodpovědný za aktuální počet rodin, v případě překročení kvóty bude informovat vedoucího oddělení, který rozhodne o dalším postupu. 2. Přehodnocování počtu rodin je prováděno minimálně jedenkrát za 3 měsíce. (pův. 2 měsíce) 3. Minimální počet rodin není stanoven.
 16 Čl. 9 Jednání, vyhodnocování a individuální plán ochrany dítěte 9a/ Při jednání s klientem dodržuje orgán sociálně právní ochrany základní principy výkonu sociálně právní ochrany zejména: - Respektuje individuální přístup ke všem klientům. - Vychází z individuálních potřeb každého klienta. - Podporuje samostatnost klientů. - Uplatňuje individuální přístup k potřebám každého klienta. - Motivuje k péči o děti. - Posiluje sociální začleňování klientů. - Důsledně dodržuje lidská práva a základní svobody. - Podporuje kontakt s přirozeným sociálním prostředím. - Informuje klienta o postupech při výkonu SPO. 1. Při výkonu SPO využívá pracovník OSPOD všech metod sociální práce, které volí adekvátně k případu. 2. Současně postupuje v souladu s Listinou základních práv a svobod, Úmluvou o právech dítěte a rovněž v souladu s Etickým kodexem sociálního pracovníka a Směrnicí č. 12/2012 Etický kodex úředníků


text:
a zaměstnanců MmP. 9b/ Orgán sociálně právní ochrany zajišťuje služby potřebné pro jednání s osobami se specifickými potřebami nebo má dojednanou spolupráci s fyzickými osobami a právnickými osobami, které tyto služby zajistí externě. 1. OSPOD spolupracuje s poskytovateli sociálních služeb, přičemž má i pro klienty k dispozici Katalog sociálních služeb a pomoci v Pardubickém kraji. 2. Pro případ potřeby komunikace ve znakové řeči má OSPOD k dispozici přehled dosažitelných odborníků. 3. Pro případ jednání s cizinci a potřeby tlumočení se lze obrátit na dostupné organizace: Most pro, o.p.s. a Centrum pro integraci cizinců. 4. Pro případ řešení náročných kauz má OSPOD k dispozici externího právníka, který spolupracuje s OSPOD na základě dohody o provedení práce.
 17 5. Ve specifických případech obtížného jednání s klienty má OSPOD navázanou spolupráci s externím psychologem, rovněž na základě dohody o provedení práce. 9c/ Orgán sociálně právní ochrany provádí u všech případů, zejména v okamžiku zavedení dítěte do evidence dětí uvedených v 54 zákona, základní vyhodnocení potřeb dítěte a situace rodiny (dále jen vyhodnocování ), zaměřené na skutečnost, zda se jedná o dítě vymezené v 6 a 54 písm. a/ zákona, o dítě uvedené v 54 písm.b/ zákona, nebo o dítě zařazené do evidence dětí z jiného důvodu. Jestliže ze závěru vyhodnocování vyplývá, že se jedná o dítě vymezené v 6 zákona, provádí orgán SPO podrobné vyhodnocení. 1. Standard naplněn zcela v souladu se zákonem a vyhláškou. 9d/ Orgán sociálně právní ochrany obecního úřadu obce s rozšířenou působností zpracovává v případě, kdy provedl podrobné vyhodnocení se závěrem, že se jedná o dítě vymezené v 6 zákona, individuální plán ochrany dítěte, podle potřeby jej přehodnocuje a následně jej uzavírá. 1. Zpracování IPOD je upraveno 10 zákona, obsah IPOD je stanoven 2 vyhlášky. Čl. 10 Kontrola případu 10a/ Orgán SPO zajišťuje pravidelnou kontrolu případů. Kontrola vedení spisové dokumentace 1. Vedoucí oddělení do konce ledna každého roku předloží vedoucímu odboru plán kontrol spisové dokumentace vedené jednotlivými pracovníky. 2. Kontrola je prováděna minimálně jedenkrát ročně. 3. Z provedené kontroly je vyhotoven zápis. V každém zápise je stanoven termín pro případné odstranění nedostatků. Originál zápisu obdrží kontrolovaný pracovník, kopii si ponechává vedoucí oddělení. Závěry kontroly budou s každým pracovníkem ústně projednány.
 18 4. V případě opakovaných podání stížností či žádostí klientů o změnu sociálního pracovníka může být provedena mimořádná kontrola spisů vedených příslušným pracovníkem. 5. Ke kontrole spisové dokumentace je oprávněn vedoucí oddělení a vedoucí odboru. Kontrola - hodnocení případů (naplňování vyhlášky) 1. Každý pracovník zodpovídá za vyhodnocení případu a zpracování IPOD v řádné lhůtě (viz bod 9d). 2. Každý pracovník dále zodpovídá za průběžné přehodnocování IPOD dle individuálních potřeb klienta a v součinnosti s klientem. 3. Ke kontrole vedení případu se využívají supervize, případové konference, konzultace u metodicky nadřízeného orgánu. 4. V případě potřeby může být na žádost sociálního pracovníka nebo na základě uvážení vedoucího oddělení svolána operativní porada k vedení případu. Č. 11 Rizikové a nouzové situace 11a/ Zaměstnanci zařazení v orgánech sociálně právní ochrany k výkonu sociálně právní ochrany jsou připraveni na výskyt rizikových a nouzových situací