text:
zásob,
 l) při použití motorového vozidla, u kterého byl uplatněn nárok na odpočet daně nebo které bylo oprávněně nakoupeno za cenu bez daně z obratu, pro technické zhodnocení, jehož výsledkem je osobní automobil, u něhož není nárok na odpočet daně podle § 19 odst. 4, dnem schválení technické způsobilosti dopravním inspektorátem Policie České republiky,
 m) v ostatních případech dnem zaplacení.
 (2) Zdanitelné plnění uskutečňované prostřednictvím prodejních automatů, popřípadě jiných obdobných přístrojů uváděných do chodu mincemi, bankovkami, známkami nebo jinými platebními prostředky nahrazujícími peníze, a v případech, kdy se úhrada za zdanitelná plnění uskutečňuje platebními prostředky nahrazujícími peníze, se považuje za uskutečněné dnem, kdy plátce vyjme peníze nebo platební prostředky nahrazující peníze z přístroje nebo jiným způsobem zjistí výši obratu.
 (3) V případě dílčích plnění se každé dílčí plnění považuje za samostatné zdanitelné plnění. Dílčím plněním se rozumí zdanitelné plnění, které se podle nájemní smlouvy,7) smlouvy o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci,7a) smlouvy o dílo8) nebo jiné obdobné smlouvy uskutečňuje ve sjednaném rozsahu a ve sjednaných lhůtách a nejedná se přitom o celkové zdanitelné plnění, na které je sjednána platná smlouva. V případě zdanitelných plnění, kdy se během zdaňovacího období poskytuje na základě smlouvy dílčí plnění, se považuje zdanitelné plnění za uskutečněné dnem uvedeným ve smlouvě. Pokud není tento den ve smlouvě uveden, a v případě nájemních smluv se považuje dílčí zdanitelné plnění za uskutečněné nejpozději posledním dnem každého kalendářního roku.
 (2) V případě, že plátce uskutečnil zdanitelné plnění osvobozené od daně podle § 25, 46 a 47 nebo podléhající sazbě daně 5 % a vystavil na toto zdanitelné plnění daňový doklad s nesprávně vyšší sazbou daně, vzniká povinnost uplatnit daň na výstupu, a to ve výši rozdílu mezi daní uvedenou na daňovém dokladu a daní na výstupu za uskutečněné zdanitelné plnění, dnem vystavení tohoto daňového dokladu.
 15. V § 11 odst. 1 se slova "osvobozená od daňové povinnosti" nahrazují slovy "osvobozená od daně".
 16. § 12 včetně nadpisu a poznámky č. 9a) zní:
 (1) Plátce je povinen vyhotovit za každé zdanitelné plnění pro jiného plátce běžný daňový doklad, v případě uskutečnění zdanitelného plnění podle § 7 odst. 2 doklad o použití, a to nejdříve dnem uskutečnění zdanitelného plnění a nejpozději do 15 dnů od tohoto dne, pokud tento zákon nestanoví jinak. Doklad vystavený před uskutečněním zdanitelného plnění není daňovým dokladem, s výjimkou splátkového kalendáře podle odstavce 8. Plátce není povinen vystavit daňový doklad za zdanitelné plnění osvobozené od daně.
 c) obchodní jméno, sídlo, popř. bydliště nebo místo podnikání plátce, pro něhož se uskutečňuje zdanitelné plnění,
 (4) Plátci a osoby, které byly plátci a jejichž registrace byla zrušena, jsou povinni uchovávat všechny daňové doklady rozhodné pro stanovení daně po dobu deseti let od konce kalendářního roku, ve kterém vznikla daňová povinnost.
 (8) V případě nájemních smluv a smluv o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci může plnit funkci daňového dokladu i splátkový kalendář, který tvoří součást smlouvy nebo na který je ve smlouvě výslovně odkazováno, pokud obsahuje náležitosti podle § 12 odst. 2. Splátkový kalendář musí plátce uvádět


text:
v soupisu daňových dokladů v každém zdaňovacím období, kterého se týká. Za správnost údajů uvedených ve splátkovém kalendáři odpovídá plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění.
 (9) Plátce uskutečňující zdanitelná plnění s úhradou za hotové je povinen jinému plátci na požádání vystavit zjednodušený daňový doklad, a to ihned při uskutečnění zdanitelného plnění. Zjednodušený daňový doklad je možno vystavit jen na zdanitelná plnění v ceně celkem včetně daně nejvýše 10 000 Kč. Na zjednodušeném daňovém dokladu musí plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění, uvést údaje podle odstavce 2 písm. a), b), e), f), h) a j) a cenu včetně daně celkem. Za správnost vypočtené výše daně pro účely odpočtu daně ze zjednodušeného dokladu odpovídá plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje, i když je na zjednodušeném daňovém dokladu uvedena plátcem uskutečňujícím zdanitelné plnění. Daň vypočte podle ustanovení § 17 odst. 3 a uvede na zjednodušený daňový doklad. Na zjednodušeném daňovém dokladu musí být pro účely odpočtu daně dále uvedeno obchodní jméno plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje. Toto obchodní jméno na zjednodušeném daňovém dokladu uvádí plátce uskutečňující zdanitelná plnění, popřípadě plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje.
 (10) Plátce, který prodává a nakupuje služby pořízené ze zahraničí i z tuzemska a určené pro kompletaci služeb cestovního ruchu, není povinen vystavovat daňový doklad v případě plnění pro jiného plátce, který nechce uplatňovat nárok na odpočet daně. V tomto případě vystavuje doklad o zaplacení, na kterém uvede údaje podle odstavce 2 písm. a) a b), obchodní jméno plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje, pořadové číslo dokladu, datum uskutečnění zdanitelného plnění, cenu včetně daně a příslušných sazeb daně podle § 16 a sdělení, že uváděná cena obsahuje daň. Pokud však plátce, pro něhož se zdanitelné plnění uskutečňuje, požaduje vystavení daňového dokladu, je plátce, který tato plnění poskytuje, povinen jej vystavit.
 9a) § 37 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 17. V § 13 odst. 1 se na konci odstavce připojuje tato věta:
 Daňový dobropis nebo vrubopis nelze použít k opravě sazby daně a výše daně podle § 15a.
 18. V § 13 odst. 4 se slova "stanovené v § 12 odst. 2 písm. a), b), c), d), e), h)" nahrazují slovy "stanovené v § 12 odst. 2 písm. a), b), c), d), e), f), g), j)".
 19. § 14 odst. 3 zní:
 "(3) Jestliže není cena za zdanitelné plnění určena a dále v případě osobní spotřeby plátce, je základem daně cena obvyklá bez daně. V případě, že úhrada za zdanitelné plnění není považována za cenu podle zvláštních předpisů,10) je základem daně úhrada za zdanitelné plnění v úrovni včetně daně a daň se vypočte podle § 17 odst. 3.
 20. V § 14 se vypouští odstavec 7.
 21. V § 14 odst. 9 se na konci připojují tyto věty:
 "V případě, že v rámci vydražené ceny jsou zahrnuta zdanitelná plnění s různými sazbami daně nebo osvobozená zdanitelná plnění nebo plnění, která nejsou zdanitelnými plněními, základ daně z vydražené ceny se pro jednotlivá zdanitelná plnění stanoví v poměrné výši odpovídající poměru základu zdanitelných plnění

type: other


text:
s jednotlivými sazbami daně, zdanitelných plnění osvobozených od daně a plnění, která nejsou zdanitelnými plněními stanovenými ve vyvolávací ceně. Obdobný postup se při stanovení základu daně uplatní i v případě prodeje podniku nebo jeho části osobě, která není plátcem, nebo při prodeji stavby včetně pozemku.
 22. V § 14 se vypouští odstavec 13.
 23. § 14 odst. 14 zní:
 "(14) Plátce, který nakoupil služby, elektrickou energii, teplo, plyn nebo vodu od jiného plátce, uplatnil nárok na odpočet daně na vstupu a požaduje za tyto služby, elektrickou energii, teplo, plyn nebo vodu úhradu od jiných osob, je povinen za tato zdanitelná plnění uplatnit daň minimálně z pořizovací ceny bez daně a ve výši sazby daně. Plátce, který neuplatnil nárok na odpočet daně, není povinen uplatnit daň v případě, že požaduje za tyto služby, elektrickou energii, teplo, plyn nebo vodu úhradu od jiných osob maximálně ve výši pořizovací ceny. V případě, že plátce nakoupí služby osvobozené od daně podle § 25, 46 nebo § 47 a požaduje za tyto služby úhradu od jiných osob, považují se tato plnění za osvobozená podle § 25, 46 nebo § 47 pouze tehdy, jestliže plátce použije maximálně pořizovací cenu.
 24. § 14 odst. 16 zní:
 "(16) Základem daně při dodání použitého zboží nakoupeného od osob, které nejsou plátci, za účelem dalšího prodeje v nezměněném stavu je přirážka k pořizovací ceně zjištěná jako rozdíl mezi prodejní cenou včetně daně a pořizovací cenou, za kterou bylo nakoupeno od osoby, která není plátcem. Oprava a technické zhodnocení není přitom považována za změnu stavu. Daň se vypočte podle § 17 odst. 3. Je-li tento rozdíl záporný, základem daně je nula. Tento postup se uplatní i při dodání ojetých osobních automobilů pořízených od plátců za účelem dalšího prodeje v nezměněném stavu.
 25. V § 14 se vypouští odstavec 17.
 26. § 14 odst. 19 včetně poznámky č. 13) zní:
 "(19) Základem daně u zprostředkování služeb zařazených podle zvláštního předpisu13) do podskupiny SKP 63.30.1 -- cestovní kanceláře, průvodcovská činnost a služby s tím spojené je přirážka za zprostředkování stanovená v den vzniku povinnosti uplatnit daň. Jestliže se základ daně změnil, postupuje se podle § 15, případně § 38a tohoto zákona.
 13) Opatření Českého statistického úřadu ze dne 1. 11. 1993 k zavedení Standardní klasifikace produkce č.j. 1174/93 -3010, částka 69/1993 Sb.
 27. V § 14 se dosavadní odstavce 8 až 12 označují jako odstavce 7 až 11, dosavadní odstavce 14 až 16 jako odstavce 12 až 14 a dosavadní odstavce 18 a 19 jako odstavce 15 a 16.
 28. § 14 se doplňuje odstavci 17, 18 a 19, které znějí:
 (18) Plátce, který dodává zboží uvedené v příloze č. 3, která je nedílnou součástí tohoto zákona, společně s jeho zabudováním jako součást stavby, je povinen rozdělit základ daně zvlášť pro zboží uvedené v příloze č. 3 a zvlášť pro ostatní zdanitelná plnění. Přitom je plátce povinen stanovit základ daně u zboží minimálně v úrovni ceny obvyklé.
 (19) Plátce, který dodává osobní automobily formou smlouvy o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci,


text:
je povinen rozdělit základ daně na vstupní cenu bez daně a přirážku nad úroveň vstupní ceny osobního automobilu bez daně. Dojde-li ke zrušení smlouvy o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci, považuje se tato smlouva od data uzavření za smlouvu o pronájmu, kdy se po skončení nájemní smlouvy najatá věc vrací pronajímateli. Tento postup se neuplatní, pokud byl předmět pronájmu prokazatelně odcizen nebo zničen nebo pokud bude vrácený předmět bezprostředně prodán nebo se bezprostředně stane předmětem nové smlouvy o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci. V případě dalšího finančního pronájmu vráceného osobního automobilu s následnou koupí najaté věci je základem daně vstupní cena automobilu bez daně, snížená o podíl z ceny zaplacené podle původní smlouvy o finančním pronájmu s následnou koupí najaté věci, a přirážka nad úroveň vstupní ceny bez daně.
 29. V § 15 odst. 3 se slova "kteří byli plátci" nahrazují slovy "který byl plátcem".
 a) sazbu daně 5 % a měla být uplatněna sazba daně 22 %,
 b) osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47 a měla být uplatněna sazba daně 5 %,
 c) osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47 a měla být uplatněna sazba daně 22 %,
 d) sazbu daně 5 % a mělo být uplatněno osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47,
 e) sazbu daně 22 % a mělo být uplatněno osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47,
 a zároveň oprava uvedené chyby za jednotlivá uskutečněná zdanitelná plnění zvyšuje daňovou povinnost, je povinen předložit samostatné dodatečné daňové přiznání způsobem stanoveným v § 38a.
 a) pořadové číslo původně vystaveného daňového dokladu, ve kterém plátce použil nesprávnou sazbu daně, popřípadě neoprávněně uplatnil osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47,
 c) základ daně z původně vystaveného daňového dokladu, správnou sazbu daně a výši daně.
 (3) Do dodatečného daňového přiznání uvede plátce původní základ daně se záporným znaménkem, a pokud se nejedná o opravu zdanitelného plnění osvobozeného podle § 25 tohoto zákona, uvede i výši daně na výstupu s chybnou sazbou 5 % se záporným znaménkem. Dále uvede základ daně s kladným znaménkem, a pokud se nejedná o zdanitelné plnění osvobozené podle § 25 tohoto zákona, uvede s kladným znaménkem i výši daně na výstupu se správnou sazbou 22 % nebo 5 %.
 a) sazbu daně 22 % a měla být uplatněna sazba daně 5 %,
 b) sazbu daně 22 % a mělo být uplatněno osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47,
 c) sazbu daně 5 % a mělo být uplatněno osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47,
 d) osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47 a měla být uplatněna sazba daně 22 %,
 e) osvobození od daně podle § 25, 46 nebo § 47 a měla být uplatněna sazba daně 5 %
 31. § 16 včetně nadpisu a poznámky č. 13a) zní:
 (1) Sazba daně u zboží je 22 %. U zboží uvedeného v příloze č. 1, která je nedílnou součástí


text:
tohoto zákona, a u tepelné energie je sazba daně 5 %.
 (3) Sazba daně u peněz uvedených v § 2a odst. 2 písm. a) a u tabákových nálepek13a) je 5 %. Sazba daně u peněz uvedených v § 2a odst. 2 písm. b) je 22 %.
 (4) Sazba daně u služeb je 5 %. U služeb a prací výrobní povahy13) uvedených v příloze č. 2, která je nedílnou součástí tohoto zákona, je sazba daně 22 %. Pokud plátce poskytuje v rámci zdanitelného plnění jak práce výrobní povahy uvedené v příloze č. 2, tak i práce výrobní povahy v této příloze neuvedené, uplatní se u poskytovaného zdanitelného plnění sazba daně ve výši 22 %.
 (5) Sazba daně u staveb včetně stavebních objektů a stavebních prací zařazených podle zvláštního předpisu13) do oddílů 45 a 46 (klasifikace stavebních děl) je 5 %, pokud zákon nestanoví jinak.
 (6) Sazba daně u převodu a využití práv je 5 %, s výjimkou pronájmu, kdy se po skončení nájemní smlouvy najatá movitá věc vrací pronajímateli, kde je sazba daně 22 %. Při pronájmu a půjčování osobních automobilů, u nichž není uplatněn nárok na odpočet daně podle § 19 odst. 4, se uplatní sazba daně ve výši 5 %.
 (8) Sazba daně u přirážky nad úroveň vstupní ceny bez daně u smluv o finančním pronájmu osobních automobilů s následnou koupí najaté věci je 5 %.
 (9) Sazba daně u pronájmu nemovitostí včetně částí staveb, bytů a nebytových prostor, pokud se nejedná o pronájem osvobozený od daně podle § 30, je 5 %. Sazba daně 5 % se uplatní u krátkodobého pronájmu nemovitostí včetně částí staveb, bytů a nebytových prostor. Krátkodobým pronájmem se pro účely tohoto zákona rozumí pronájem včetně vnitřního vybavení nejvýše na 48 hodin nepřetržitě. Sazba daně 5 % se uplatní i u pronájmu elektroměrů, plynoměrů, vodoměrů, měřičů tepla a ostatních obdobných trvale instalovaných měřicích zařízení, pokud zákon nestanoví jinak.
 13a) § 40a a násl. zákona ČNR č. 587/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.".
 32. § 17 odst. 2 a 3 znějí:
 "(2) Daň se vypočítá jako součin základu daně a koeficientu, který se vypočítá jako podíl, v jehož čitateli je výše sazby daně a ve jmenovateli číslo 100, pokud je základem daně cena, která neobsahuje daň. Vypočtená daň se zaokrouhlí na desetihaléře nahoru nebo se uvede v haléřích. Cena včetně daně se pro účely tohoto zákona dopočte jako součet ceny bez daně a vypočtené daně po případném zaokrouhlení.
 33. § 19 včetně nadpisu a poznámek č. 16a) a 16b) zní:
 (1) Nárok na odpočet daně má plátce, pokud pořízené zboží, stavební objekty, převedené nemovitosti, přijaté služby nebo převedená a využitá práva (dále jen "přijatá zdanitelná plnění") použije k dosažení obratu za svá zdanitelná plnění, pokud zákon nestanoví jinak.
 (2) Plátce má nárok na odpočet daně na základě daňového dokladu zaúčtovaného podle zvláštního předpisu16a) se všemi tímto zákonem předepsanými náležitostmi, který byl vystaven plátcem daně. V případě, že doklad, na jehož základě uplatňuje plátce nárok na odpočet daně, neobsahuje všechny náležitosti, finanční orgán ho vyzve, aby si


text:
v určené lhůtě zajistil u plátce, který uskutečnil zdanitelné plnění, doplnění chybějících náležitostí. Doplňovat nelze náležitosti daňového dokladu předepsané v § 12 odst. 2 písm. b), d), h), i), j) a k). Nárok na odpočet daně lze uplatnit nejdříve ve zdaňovacím období, kdy se uskutečnilo zdanitelné plnění, nebo v prvním zdaňovacím období po datu účinnosti uvedeném na osvědčení o registraci, pokud tento zákon nestanoví jinak.
 (4) Plátce nemá nárok na odpočet daně při nákupu osobního automobilu, a to i formou koupě najaté věci ze vstupní ceny, při technickém zhodnocení osobního automobilu a při nákupu vratných lahví. Vyloučení daně z nároku na odpočet musí být v tomto případě provedeno před případnou úpravou odpočtu daně podle § 20.
 (7) Prodá-li plátce osobní automobil a vratné láhve, při jejichž koupi neuplatnil nárok na odpočet podle odstavce 4, tento prodej dani nepodléhá, pokud prodejní cena nepřevyšuje pořizovací cenu včetně daně. Pokud prodejní cena převyšuje pořizovací cenu, prodej dani podléhá a základ daně se stanoví podle § 14 odst. 14. Výše uvedený postup se nevztahuje na plátce, kteří nakupují ojeté osobní automobily za účelem dalšího prodeje. Tito plátci jsou povinni uplatňovat daň podle ustanovení § 14 odst. 14.
 (8) Poskytne-li plátce bezúplatně zdanitelná plnění, při jejichž pořízení nemohl uplatnit nárok na odpočet daně podle odstavce 3, tato plnění dani nepodléhají.
 (10) Při použití soukromého osobního automobilu pro služební účely nelze uplatnit nárok na odpočet daně při pořízení pohonných hmot.
 16a) § 3 odst. 1 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví.
 16b) § 25 odst. 1 písm. t) zákona ČNR č. 586/1992 Sb.".
 34. § 20 včetně nadpisu zní:
 (1) Má-li plátce příjmy a výnosy nejen za svá uskutečněná zdanitelná plnění, u nichž má nárok na odpočet daně, ale i za zdanitelná plnění osvobozená od daně podle § 25, u nichž nárok na odpočet daně nemá, je povinen zkracovat nárok na odpočet daně, pokud zákon nestanoví jinak. Plátci, kteří nejsou založeni nebo zřízeni za účelem podnikání, jsou povinni zkracovat nárok na odpočet daně, i když neuskutečňují zdanitelná plnění osvobozená od daně podle § 25. Poměrná část odpočtu daně se určí jako součin celkové daně na vstupu za příslušné zdaňovací období a koeficientu. Koeficient se stanoví jako podíl, v jehož čitateli je součet cen bez daně za zdanitelná plnění, u nichž vzniká nárok na odpočet, a ve jmenovateli celkový součet cen bez daně za všechna zdanitelná plnění s nárokem na odpočet daně a za zdanitelná plnění osvobozená od daně podle § 25 zákona s výjimkou osvobozených zdanitelných plnění uvedených v odstavci 2. Do jmenovatele se dále uvádí plnění podle odstavce 3. Vypočtený koeficient se zaokrouhlí na čtyři desetinná místa.
 (2) Do součtu jmenovatele koeficientu se nezapočítává cena bez daně při prodeji podniku nebo jeho části, který je osvobozen od daně podle § 35, cena bez daně za převod staveb, části staveb, bytů a nebytových prostor, který je osvobozen od daně podle § 30, a cena bez daně při prodeji platných poštovních cenin a kolků, který je osvobozen od daně podle § 26 písm. c).
 (3) U plátců,


text:
kteří nejsou založeni nebo zřízeni za účelem podnikání, se do součtu ve jmenovateli koeficientu započítávají i dotace, příspěvky, popřípadě jiné prostředky ze státního nebo místních rozpočtů a tržby z hlavní činnosti.
 (6) Po skončení kalendářního roku provede plátce vypořádání nároku na odpočet, které uvede do daňového přiznání za poslední zdaňovací období tohoto kalendářního roku. Vypořádání se vypočte jako rozdíl mezi součtem uplatněných nároků na odpočet za jednotlivá zdaňovací období roku a vypočteným nárokem na odpočet z údajů za celý rok. Vypočtený nárok na odpočet je součtem daně na vstupu za celý rok vynásobený ročním koeficientem, který je vypočten z údajů uskutečněných zdanitelných plnění za celý rok. Stejným způsobem provede plátce vypořádání i v případě, že v průběhu kalendářního roku zruší registraci plátce nebo ukončí podnikání, a to za období od 1. ledna do data uvedeného na rozhodnutí o zrušení registrace plátce.
 (7) Opravu vypořádání provede plátce při opravě uskutečněných zdanitelných plnění za zdaňovací období roku již vypořádaného a použije koeficient takto:
 a) při propočtu opravy vypořádání minulého roku a dvou let předcházejících použije plátce vždy nově vypočtený roční koeficient s promítnutím všech oprav vztahujících se k opravovanému roku,
 b) při propočtu opravy roků jiných, než je uvedeno v písmenu a), se použije poslední vypočtený roční koeficient roku, kterého se oprava týká; roční koeficient se v tomto případě nově nepropočítává, přestože se uskutečňovaná zdanitelná plnění opravují.
 (8) Plátce, který prodává podnik nebo jeho část,17) má nárok na odpočet daně zaúčtované u přijatých zdanitelných plnění, která jsou předmětem prodeje a u nichž do uskutečnění prodeje ještě nebyl uplatněn odpočet, s výjimkou osobních automobilů, u nichž nelze uplatnit nárok na odpočet daně podle § 19 odst. 4.".
 35. V § 21 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:
 "(2) Plátce má nárok na odpočet daně v tom zdaňovacím období, ve kterém obdržel opravný daňový doklad podle § 15a odst. 2.". Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 3 a 4.
 36. § 23 se vypouští.
 37. Název hlavy VII "Osvobození od daňové povinnosti" se nahrazuje názvem "Osvobození od daně".
 38. Nadpis § 25 "Osvobození od daňové povinnosti" se nahrazuje nadpisem "Osvobození od daně".
 39. V § 25 odst. 1 se slova "Od daňové povinnosti" nahrazují slovy "Od daně".
 40. V § 27 se slova "Od daňové povinnosti" nahrazují slovy "Od daně".
 41. § 28 včetně nadpisu a poznámek č. 22), 23), 24), 25) a 26) zní:
 b) investování do cenných papírů na vlastní účet,
 2. v oblasti termínovaných obchodů (futures) a opcí (options) včetně kurzových a úrokových obchodů,
 j) zprostředkování spoření
 d) makléři,
 (5) Za finanční instituce se v běžném kalendářním roce považují i subjekty, jejichž výnosy, popřípadě příjmy za finanční činnosti překročí 10 % z jejich celkových výnosů, popřípadě příjmů v běžném kalendářním roce s výjimkou výnosů, popřípadě příjmů z prodeje odpisovaného hmotného i nehmotného majetku a nebo částku 10 000 000 Kč. Tito plátci jsou povinni vypořádat nárok na odpočet podle § 20 odst. 6.
 22) § 2 písm. b) zákona č. 528/1990 Sb.
 26) Zákon


text:
č. 42/1994 Sb., o penzijním připojištění se státním příspěvkem.".
 42. § 29 odst. 1 se doplňuje písmenem d), které zní:
 "d) zprostředkování penzijního připojištění se státním příspěvkem.
 43. V § 29 se vypouští odstavec 2 včetně poznámky č. 25c) a zároveň se zrušuje číslování odstavců.
 44. V § 30 odst. 1 se slova "od daňové povinnosti" nahrazují slovy "od daně".
 45. V § 30 odst. 2 se slova "od daňové povinnosti" nahrazují slovy "od daně" a vypouští se poslední věta.
 46. § 30 odst. 3 a 4 znějí:
 "(3) Pronájem pozemků, staveb a částí staveb, včetně pronájmu bytů a nebytových prostor, pronájem bezpečnostních schránek a pronájem trvale instalovaných měřicích zařízení podle § 16 odst. 9 pronajímaných vlastníkem bytů nebo nebytových prostor jako součást zařízení bytů nebo nebytových prostor je osvobozen od daně. Osvobození se nevztahuje na krátkodobý pronájem podle § 16 odst. 9.
 (4) Plátce se může rozhodnout, že pronájem bude dani podléhat, pokud se jedná o pronájem pozemků, staveb, částí staveb, bytů nebo nebytových prostor jiným plátcům pro účely podnikání. Zdaňování pronájmu je povinen oznámit příslušnému finančnímu orgánu nejpozději do 30 dnů ode dne uzavření nájemní smlouvy. Změnu na režim osvobození může provést nejdříve po skončení kalendářního roku následujícího po roce, ve kterém začal pronájem zdaňovat, a oznámit ji příslušnému finančnímu orgánu nejpozději do 31. ledna běžného roku.
 47. § 31 odst. 1 písm. a) zní:
 "a) výchovná a vzdělávací činnost zařazená podle zvláštního předpisu13) do oddílu SKP 80 (školské výkony a služby) poskytovaná v základních školách, základních uměleckých školách, učilištích, středních odborných učilištích a střediscích a pracovištích praktického vyučování, gymnáziích, středních odborných školách a speciálních školách,28) vysokých školách29) a předškolních zařízeních a školských zařízeních,30)
 48. V 31 odst. 2 se slova "Od daňové povinnosti" nahrazují slovy "Od daně".
 49. § 32 včetně nadpisu a poznámky č. 34a) zní:
 (1) Od daně jsou osvobozeny služby zdravotnické péče zařazené podle zvláštního předpisu13) do pododdílu SKP 85.1 (zdravotní péče) poskytované oprávněnými subjekty33) a vymezené zvláštními předpisy.34)
 (2) Od daně je osvobozeno dodání zboží oprávněnými subjekty v rámci zdravotních výkonů podle odstavce 1.
 34a) Vyhláška Ministerstva zdravotnictví ČSR č. 10/1987 Sb., o závaznosti Československého lékopisu, ve znění pozdějších předpisů.
 50. § 33 včetně nadpisu zní:
 Od daně jsou osvobozeny služby sociální péče zařazené podle zvláštního předpisu13) do pododdílu SKP 85.3 (sociální péče) poskytované podle zvláštního předpisu37) bez ohledu na to, kdo je poskytuje.
 51. V § 34 se slova "Od daňové povinnosti" nahrazují slovy "Od daně".
 52. V § 35 se slova "Od daňové povinnosti" nahrazují slovy "Od daně".
 53. § 36 včetně nadpisu zní:
 (2) Pokud obrat plátce za předchozí kalendářní rok nedosáhl 10 000 000 Kč, je zdaňovacím obdobím kalendářní čtvrtletí. Plátce si může zvolit za zdaňovací období kalendářní měsíc a tuto změnu oznámí finančnímu orgánu, v případě registrace uvede změnu do přihlášky k registraci.
 (5) Změnu zdaňovacího období z měsíčního na čtvrtletní a nebo ze čtvrtletního na měsíční je možné provést nejdříve od počátku následujícího kalendářního roku. Plátce je povinen oznámit finančnímu orgánu změnu zdaňovacího období nejpozději do 31.


text:
ledna příslušného kalendářního roku.
 54. § 37 včetně nadpisu a poznámky č. 40) zní:
 Vlastní daňová povinnost za zdaňovací období je splatná nejpozději do 25 dnů po jeho skončení, s výjimkou daně u dovezeného zboží podle § 43, u kterého je splatnost daně stanovena zvláštním předpisem,40) a příležitostné autobusové přepravy v tuzemsku splatné ve lhůtě stanovené v § 48.
 40) Zákon ČNR č. 13/1993 Sb.
 55. Za § 37 se vkládá nový § 37a, který včetně nadpisu a poznámky č. 40a) zní:
 Pokud vznikne v důsledku vyměření nadměrného odpočtu vratitelný přeplatek, vrátí se plátci bez žádosti do 30 dnů od vyměření nadměrného odpočtu. Tento postup se neuplatní, vznikne-li vratitelný přeplatek změnou daňové povinnosti na základě dodatečného vyměření. V tomto případě se postupuje podle zvláštního předpisu.40a)
 40a) § 64 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 56. § 38 včetně nadpisu a poznámky č. 40b) zní:
 Plátce je povinen do 25 dnů po skončení zdaňovacího období předložit daňové přiznání,40b) a to i v případě, že mu nevznikla daňová povinnost.
 40b) § 40 odst. 2 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 57. Za § 38 se vkládá nový § 38a, který včetně nadpisu a poznámky č. 40c) zní:
 (1) V dodatečném daňovém přiznání uvádí plátce pouze rozdíly oproti poslední známé daňové povinnosti příslušného zdaňovacího období. Dodatečné daňové přiznání předkládá plátce samostatně podle odstavce 2 a samostatně podle odstavce 3.
 (2) Dodatečné daňové přiznání je plátce povinen předložit40c) v případě, že jednotlivými opravami týkajícími se jednotlivých uskutečněných, popřípadě přijatých zdanitelných plnění pouze zvyšuje daňovou povinnost. Tímto přiznáním lze provést i opravu sazby daně a výše daně podle § 15 odst. 1.
 (3) V případě, že plátce jednotlivými opravami týkajícími se jednotlivých uskutečněných, popřípadě přijatých zdanitelných plnění pouze snižuje daňovou povinnost, může předložit dodatečné daňové přiznání finančnímu orgánu do šesti měsíců od lhůty pro předložení daňového přiznání za zdaňovací období, kterého se oprava týká. Nedodržením lhůty nárok zaniká a tuto lhůtu nelze prodloužit ani navrátit v předešlý stav. Tímto přiznáním nelze provést opravu sazby daně a výše daně podle § 15a odst. 4.
 (4) Plátce, který postupuje podle § 20, v případě opravy uskutečněných zdanitelných plnění provede opravu odpočtu daně s nově propočteným koeficientem za zdaňovací období s promítnutím všech oprav vztahujících se k opravovanému zdaňovacímu období. V případě opravy uskutečněných zdanitelných plnění za zdaňovací období roku již vypořádaného podle § 20 odst. 6 je plátce povinen opravit vypořádání nároku na odpočet daně podle § 20 odst. 7 současně s předkládanou opravou v dodatečném daňovém přiznání.
 40c) § 41 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 58. § 39 včetně nadpisu a poznámky č. 40d) zní:
 (2) Pro osobu podléhající dani i po zrušení registrace platí ustanovení zvláštního předpisu.40d)
 (3) Správce daně může zrušit registraci plátce, který se zaregistroval na vlastní žádost,
 a) neplní-li svoje povinnosti vyplývající ze zákona,
 b) neuskutečňuje-li bez udání důvodů zdanitelná plnění během kalendářního roku.
 (4) V případě osob, které nebyly založeny nebo zřízeny za účelem podnikání, může správce daně zrušit registraci plátce,


text:
pokud v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních měsíců je jeho obrat nulový.
 40d) § 47 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 59. § 40 včetně nadpisu a poznámky č. 40e) zní:
 (2) Pokud plátce uplatnil nárok na odpočet daně a zahrnul jej do daňového přiznání za dřívější zdaňovací období, než ve kterém mohl tento nárok uplatnit podle § 19, nebo pokud plátce zahrnul daň na výstupu do daňového přiznání za pozdější zdaňovací období, než ve kterém mu vznikla tato povinnost podle § 10, správce daně daň za toto zdaňovací období dodatečně nevyměří, ale stanoví mu penále podle zvláštního předpisu,40e) a to za dobu, po kterou nebyla vyrovnána jeho daňová povinnost vůči státnímu rozpočtu.
 40e) § 63 zákona ČNR č. 337/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 60. § 41 se vypouští.
 61. § 43 včetně nadpisu a poznámek č. 44a), 47d) a 47e) zní:
 (1) Dani podléhá dovezené zboží, kterým se rozumí
 a) zboží propuštěné do režimu volného oběhu,41)
 b) zboží propuštěné do režimu aktivního zušlechťovacího styku v systému navracení,41a)
 c) zpět dovážené zboží propuštěné do volného oběhu z režimu pasivního zušlechťovacího styku,42)
 d) zboží propuštěné do režimu dočasného použití.42a)
 (2) Povinnost vyměřit daň při dovozu zboží vzniká dnem vzniku celního dluhu.43)
 (3) Nárok na odpočet daně při dovozu zboží uplatňuje plátce podle ustanovení části druhé hlavy VI tohoto zákona, a to nejdříve ve zdaňovacím období, kdy bylo zboží propuštěno do příslušného režimu a má daňový doklad. Plátce má nárok na odpočet daně při dovozu osobních automobilů deklarovaných do režimu dočasného použití, pokud je tento režim ukončen a osobní automobily jsou vyvezeny zpět do zahraničí.
 (4) Daňovým dokladem při dovozu je písemné celní prohlášení, s výjimkou celního prohlášení na propuštění zboží do režimu tranzitu, potvrzené celním orgánem.
 (5) Zboží z dovozu je osvobozeno od daně, pokud se na něj vztahuje osvobození od cla.44) Od daně je osvobozeno české zboží,44a) které po umístění ve svobodném celním skladu nebo svobodném celním pásmu neplátcem daně je tomuto neplátci daně propuštěno do režimu volného oběhu v nezměněném stavu.
 Toto ustanovení se nevztahuje na dovezené zboží, které je osvobozeno od cla v rámci všeobecného systému celních preferencí45) nebo vyplývajícího z mezinárodních dohod o celní unii nebo oblasti volného obchodu.46)
 (6) Při dovozu zboží uskutečněného prostřednictvím nepřímého zástupce47a) je povinen tento zástupce vyměřenou daň přeúčtovat zastoupené osobě, která je kupujícím ve vztahu k zahraničí. Nepřímý zástupce neuplatňuje nárok na odpočet daně a je povinen předat daňový doklad zastoupené osobě. Nárok na odpočet daně má zastoupená osoba, která je plátcem daně. Na daňovém dokladu musí být uvedena zastoupená osoba vedle příjemce zboží, pokud jím není zastoupená osoba. Daňový doklad musí být doložen příslušnou smlouvou o zastoupení.
 (7) Pokud je dovoz zboží uskutečňován nepřímým zástupcem podle odstavce 6 pro více zastoupených osob, je daňovým dokladem písemné celní prohlášení vystavené nepřímým zástupcem samostatně na každou zastoupenou osobu s uvedením daně.
 (8) Při dovozu zboží, které zařazením patří do různých podpoložek celního sazebníku a u kterého se uplatní jednotná celní sazba,47d) použije se sazba daně ve výši


text:
22 %, pokud alespoň jeden druh zboží této sazbě daně podléhá.
 (9) Pokud dojde k vrácení nebo prominutí cla a vrácení daně z důvodu nových skutkových okolností, než které vedly k jejich vyměření nebo vybrání,47e) bude daň vrácena celním úřadem. Vrácení daně bude vyznačeno celním úřadem na původním daňovém dokladu a plátce daně je povinen provést opravu odpočtu daně způsobem stanoveným v § 21.
 44a) § 2 písm. e) zákona ČNR č. 13/1993 Sb.
 47d) § 1 vyhlášky č. 92/1993 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení celního zákona, ve znění vyhlášky č. 54/1994 Sb.
 47e) § 285 až 288 zákona ČNR č. 13/1993 Sb.
 62. § 44 odst. 1 zní:
 "(1) Základem daně u dovezeného zboží podle § 43 odst. 1 písm. a) a b) je součet
 63. § 44 odst. 2 včetně poznámky č. 47b) zní:
 "(2) Základem daně u českého zboží, které je neplátci daně propuštěno do volného oběhu po jeho umístění ve svobodném celním skladu a svobodném celním pásmu, kde zboží prošlo zpracovatelskými operacemi,47b) je základ pro vyměření cla ve výši nákladů na provedené zpracovatelské operace.
 47b) § 164 zákona ČNR č. 13/1993 Sb.
 64. § 44 se doplňuje odstavcem 7, který zní:
 "(7) Dovoz osobního automobilu provozovaného v zahraničí před jeho dovozem do České republiky je považován pro účely tohoto zákona za dovoz nového osobního automobilu.
 65. § 45 včetně nadpisu a poznámek č. 47f) a 48a) zní:
 (2) Pro účely tohoto zákona je vývoz zboží uskutečněn, je-li zboží propuštěno do režimu vývozu, vystoupilo do zahraničí a na daňovém dokladu je potvrzen pohraničním celním úřadem jeho výstup nebo celním úřadem umístění zboží do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma. Při propuštění zboží do režimu vývozu v rámci zjednodušeného postupu47f) se za vyvezené zboží také považuje, je-li, na základě celního prohlášení na propuštění zboží do režimu tranzitu potvrzeného pohraničním celním úřadem na daňovém dokladu, potvrzen vnitrozemským celním úřadem výstup zboží do zahraničí.
 (3) Daňovým dokladem při vývozu zboží je písemné celní prohlášení s výjimkou celního prohlášení na propuštění zboží do režimu tranzitu.
 (4) Při vývozu zboží uskutečněného prostřednictvím nepřímého zástupce47a) má nárok na osvobození od povinnosti uplatnit daň na výstupu u vyváženého zboží zastoupená osoba, která je prodávajícím ve vztahu k zahraničí. Nepřímý zástupce má povinnost předat daňový doklad zastoupené osobě. Na daňovém dokladu musí být uvedena zastoupená osoba vedle odesilatele zboží, pokud jím není zastoupená osoba. Daňový doklad musí být doložen příslušnou smlouvou o zastoupení. Pokud je vývoz zboží uskutečňován nepřímým zástupcem pro více zastoupených osob, je daňovým dokladem písemné celní prohlášení vystavené nepřímým zástupcem samostatně na každou zastoupenou osobu.
 (5) Plátce má nárok na odpočet daně u vyváženého zboží podle § 19, 20 a 21. Plátce nemá nárok na vrácení daně v případě zpět vyváženého zboží z režimu aktivního zušlechťovacího styku v systému navracení.
 (6) Daň se neuplatňuje u prodeje vybraných druhů zboží osobám jiných států, které požívají výsad a imunit podle mezinárodních smluv, jimiž je Česká republika vázána.48) Daň se rovněž neuplatňuje v případě půjčování a pronájmu zařízení pro automatizované zpracování dat a


text:
rozmnožovacích strojů, včetně servisních a opravárenských služeb těchto strojů výhradně pro úřední účely kanceláře Sekretariátu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě. Prodej vybraných druhů zboží za ceny bez daně je vázán principem vzájemnosti a uskutečňuje se pouze u specializovaných subjektů, které na základě písemného souhlasu Ministerstva financí jsou k prodeji za ceny bez daní oprávněny. Ministerstvo financí po dohodě s Ministerstvem zahraničních věcí stanoví vyhláškou způsob a rozsah těchto prodejů za ceny bez daně uvedeným osobám jiných států.
 (7) Ministerstvo financí na žádost udělí povolení
 a) k zásobování zahraničních leteckých společností zbožím za ceny bez daně, určeným k prodeji na palubách jejich letadel,
 b) k prodeji zboží za ceny bez daně v prodejnách typu DUTY/TAX FREE fyzickým osobám při přestupu státních hranic České republiky, v tranzitním prostoru českých celních letišť a na palubách letadel českých leteckých společností,
 c) k prodeji zboží za ceny bez daně členům posádek letadel zahraničních linek při odletu z České republiky.
 (8) Ministerstvo financí stanoví vyhláškou podmínky udělování a odnímání povolení k prodeji zboží za ceny bez daně osobám při přestupu státní hranice České republiky přes celní přechod, v tranzitním prostoru českých mezinárodních letišť, na palubách letadel zahraničních linek a členům posádek letadel zahraničních linek při odletu z České republiky.
 (9) Na zboží umístěné v prodejnách typu DUTY/ /TAX FREE se pohlíží jako na zboží vyvezené.48a)
 47f) § 124 až 126 zákona ČNR č. 13/1993 Sb.
 48a) § 214 až 216 zákona ČNR č. 13/1993 Sb.
 66. § 46 včetně nadpisu zní:
 Poskytování služeb a převod a využití práv do zahraničí
 (1) Poskytování služeb a převod a využití práv do zahraničí je osvobozeno od povinnosti uplatnit daň na výstupu. Poskytováním služeb do zahraničí se pro účely tohoto zákona rozumí poskytování služeb s místem plnění v tuzemsku, pokud nejsou určeny pro spotřebu nebo použití v tuzemsku. Převodem a využitím práv do zahraničí se rozumí převod a využití práv s místem plnění v tuzemsku, pokud nejsou určeny pro využití, spotřebu nebo použití v tuzemsku. Poskytování služeb zařazených do pododdílů SKP 74.1 (služby právní, účetnické, vedení účtů, kontroly účtů; daňové poradenství; průzkum trhu a veřejného mínění), 74.4 (reklamní služby), 74.5 (zprostředkovací služby v oblasti zaměstnanosti a služby s tím související) a skupiny 74.84 (ostatní obchodní služby jinde neuvedené) osobám, které nemají sídlo nebo bydliště na území České republiky, je vždy považováno za poskytování služeb do zahraničí.
 (4) Za daňový doklad při poskytování služeb a převodu a využití práv do zahraničí se pro účely tohoto zákona považuje doklad o zaplacení nebo písemná smlouva o úhradě poskytnutých služeb nebo o převodu a využití práv, potvrzená zahraniční osobou, v jejíž prospěch se uskutečňuje zdanitelné plnění.
 67. V § 47 odst. 1 se slova "od daňové povinnosti" nahrazují slovy "od povinnosti uplatňovat daň na výstupu". Na konci odstavce se připojuje tato věta: "Za mezinárodní přepravu se nepovažuje přeprava z místa v tuzemsku do svobodného celního skladu nebo svobodného celního pásma a naopak.".
 68. § 47 odst. 3 zní:
 "(3) Služby související s mezinárodní přepravou zboží, peněz a mezinárodní pravidelnou přepravou osob nebo


text:
v souvislosti s mezinárodní nepravidelnou přepravou osob jsou osvobozeny od povinnosti uplatňovat daň na výstupu. Za služby související s mezinárodní přepravou nelze považovat zejména ubytovací služby, stravovací služby a opravy dopravních prostředků, s výjimkou stravovacích služeb poskytovaných v rámci mezinárodní pravidelné i nepravidelné letecké přepravy osob.
 69. § 47 se doplňuje odstavci 6 a 7, které znějí:
 "(6) Za daňový doklad při uskutečňování mezinárodní přepravy podle odstavce 1 se pro účely tohoto zákona považuje přepravní doklad potvrzený pohraničním celním úřadem. Přepravním dokladem se rozumí doklad, který je používán pro dopravní prostředek, jímž je mezinárodní přeprava prováděna.
 (7) Za daňový doklad při poskytování služeb souvisejících s mezinárodní přepravou podle odstavce 1 se pro účely tohoto zákona považuje běžný daňový doklad podle § 12 odst. 2, popř. doklad o zaplacení nebo písemná smlouva potvrzená osobou, která mezinárodní přepravu provádí.
 70. V § 50 odst. 6 se dosavadní poznámka č. 40), která zní "40) Zákon ČNR č. 337/1992 Sb." označuje jako poznámka č. 48b).
 71. Příloha č. 1 se mění a doplňuje takto:
 a) V položce 21 se za slova "Různé potravinové přípravky" doplňují slova: "mimo: 210110 -- Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy a přípravky na podkladě těchto výtažků, esencí (trestí) a koncentrátů nebo na podkladě kávy".
 "4801 až 4803, Papíry, kartony a lepenky a
 4805, 4807, výrobky z nich vyráběné v České
 4808, 4810, České republice, na které bylo
 4814, 4815, vydáno Odvětvovým certifikačním
 4817 až 4823 střediskem osvědčení, že
 byly vyrobeny z více než 70 %
 z recyklovaného papíru" se nahrazuje tímto textem:
 "4706, Vlákniny, papíry, kartony, lepenky
 4801 až 4803, a výrobky z nich, na které bylo
 4805 až 4807, pověřeným subjektem vydáno
 4808 až 4810, osvědčení, že byly vyrobeny z více
 4811, 4814, než 70 % z recyklovaného papíru
 4815, nebo z jiných recyklovaných
 4817 až 4823 vláknitých surovin".
 c) doplňují se tyto položky:
 "05111000 - býčí sperma 05119950 - embrya hovězího dobytka 290544 - pouze sorbit pro diabetiky 350790 - biologické přípravky k čištění odpadních vod na bázi bioenzymů 382200 - reagenční papírky pro glukometry 38239098 - metylesterřepkové oleje (bionafta) 611120 - pouze kojenecké pleny z bavlny 620920 - pouze kojenecké pleny z bavlny 640399 - pouze zdravotní obuv ("dia obuv") 9027 - přístroje a nástroje pro fyzikální nebo chemické rozbory (např. polarimetry, refraktometry, spektrometry, analyzátory plynů nebo kouře), nástroje k určování viskozity, pórovitosti, roztažnosti, povrchového napětí a podobné nebo ke kalometrickým, akustickým nebo fotometrickým měřením (včetně expozimetrů), mikrotomy -- pouze pro použití ve zdravotnictví. 90278019 - pouze glukometry elektronické měřící množství glukózy v krvi 90278099 - pouze glukometry měřící množství glukózy v krvi 90301090 - monitor radonu RM 1".
 d) v položce 8703 ex se první věta nahrazuje touto větou:
 "Vozy rychlé lékařské pomoci vybavené podle vyhlášky č. 49/1993 Sb., a to i v případě, že jejich výbava neobsahuje potřebný zdravotnický materiál a přenosné přístroje".
 72. Příloha č. 2 včetně nadpisu zní:
 "Příloha č. 2
 k zákonu ČNR č. 588/1992 Sb.
 Seznam služeb podléhajících sazbě daně 22 %
 Číselný kód SKP Název služby
 50.10.3 Zprostředkování


text:
prodeje dvoustopých motorových vozidel
 50.30.3 Zprostředkování prodeje dílů a příslušenství pro
 dvoustopá motorová vozidla
 50.40.3 Zprostředkování prodeje jednostopých motorových
 vozidel včetně jejich dílů a příslušenství
 51.1 Zprostředkování prodeje
 55.1 Služby poskytované v zařízeních hotelového
 mimo: - služby poskytované v rámci dětské rekreace
 - ubytovací služby při rekondičních pobytech zdravotně
 postižených osob včetně diabetiků
 55.2 Ubytovací služby poskytované v kempech a jiných
 mimo: - ubytovací služby v rámci dětské
 - 55.23.14 Služby poskytované v lůžkových nebo
 lehátkových vozech a jiných dopravních prostředcích
 55.3 Služby spojené s podáváním jídel včetně nápojů
 mimo: - v rámci dětské rekreace
 - v rámci rekondičních pobytů zdravotně postižených osob
 včetně diabetiků
 55.4 Služby spojené převážně s podáváním nápojů
 (výčepy, pivnice, bary apod.)
 60.22 Taxislužba a služby spojené s pronájmem osobních vozů
 60.24 Doprava silniční nákladní
 63 Vedlejší a pomocné služby v dopravě; služby cestovních
 mimo: 63.1 Manipulace se zbožím, skladování zboží a služby
 s tím spojené
 72.5 Služby související s údržbou a opravami kancelářských
 počítacích strojů, včetně elektronických zařízení na
 74.13.1 Služby průzkumu trhu a průzkumu veřejného mínění
 74.4 Reklamní služby
 74.5 Zprostředkovací služby v oblasti zaměstnanosti a služby
 s tím související
 74.84 Ostatní obchodní služby jinde neuvedené
 mimo: - 74.84.13 Služby specializovaných
 - 74.84.14 - pouze služby znalců
 a odhadců
 - pouze zprostředkovatelské služby související
 s provozováním loterií a jiných podobných her
 16 - Tabákové výrobky; související práce výrobní povahy
 17 - Textilní výrobky; práce výrobní povahy v textilním
 18 - Konfekční výrobky vč. kožešinových; práce výrobní povahy
 v konfekčním průmyslu
 19 - Usně, galanterní a sedlářské výrobky, obuv; práce
 výrobní povahy v kožedělném průmyslu
 20 - Dřevo upravené a výrobky ze dřeva; práce výrobní povahy
 v dřevozpracujícím průmyslu
 21 - Vláknina, papír a výrobky z papíru; práce výrobní povahy
 v průmyslu papíru a celulózy
 26 - Ostatní nekovové minerální výrobky; práce výrobní povahy
 v průmyslu skla, keramiky, porcelánu, v osinkovém
 průmyslu a v průmyslu stavebních hmot
 30 - Kancelářské stroje a počítače; práce výrobní povahy
 32 - Rádiová, televizní, spojová zařízení a přístroje; práce
 výrobní povahy v elektrotechnickém průmyslu; opravy
 profesionálních zařízení
 34 - Dvoustopá motorová vozidla, přívěsy a návěsy; práce
 výrobní povahy v průmyslu dopravních prostředků
 35 - Ostatní dopravní zařízení; související práce výrobní
 povahy; opravy
 36 - Nábytek a ostatní výrobky zpracovatelského průmyslu
 jinde neuvedené; související práce výrobní povahy
 a opravy hudebních nástrojů
 Opravy a údržba zahrnuté v oddílech 17, 18, 19, 20, 25, 28, 29,
 31, 32, 33, 35, 36, 50, 52 a 72
 mimo: - 35.43.11 opravy invalidních vozíků
 - 52.71 opravy obuvi
 - 33.20.92 - pouze opravy výrobků klasifikovaných v čísle
 33.20.41".
 73. Za přílohu č. 2 se doplňuje příloha č. 3, která zní:
 Číselný kód Název zboží
 6303 - Záclony, závěsy (včetně draperií), rolety; krátké
 záclonové nebo postelové draperie
 7321 - Kamna, kotle s ohništěm, sporáky, krby (též
 s pomocnými kotlíky k ústřednímu topení), rožně,
 koksové koše, plynové vařiče, ohřívače talířů
 a podobné neelektrické výrobky používané
 v domácnostech a jejich části a součásti ze železa
 nebo oceli
 84191900 - Neelektrické průtokové nebo zásobníkové ohřívače
 vody ostatní
 8516 -


text:
Elektrické průtokové nebo zásobníkové ohřívače vody
 a ponorné ohřívače; elektrické přístroje pro vytápění
 místností, půdy a podobné účely; elektrotepelné
 přístroje pro péči o vlasy (např. vysoušeče vlasů,
 vlasové kulmy, přístroje na trvalou ondulaci)
 a vysoušeče rukou; žehličky; ostatní elektrotepelné
 přístroje používané v domácnostech; elektrické topné
 odpory jiné než čísla 8545
 852910 - Antény a parabolické antény všech druhů; části
 940510 - Lustry a ostatní stropní nebo nástěnná svítidla
 vyjma venkovní svítidla pro veřejné osvětlení".
 Předseda Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky se zmocňuje, aby ve Sbírce zákonů České republiky vyhlásil úplné znění zákona České národní rady č. 588/1992 Sb., o dani z přidané hodnoty, jak vyplývá z pozdějších zákonů.


text:
* 31. 12. 1927, Jindřichův Hradec
 † 9. 10. 1984, Praha
 Pochází z rodiny lesního úředníka. Po odborné škole pro ženská povolání, škole užitých umění a Masarykově státním ústavu ke vzdělávání učitelek (maturita 1949) studovala Tichá češtinu a dějepis na PedF a FF brněnské univerzity. Studium ukončila 1953 diplomovou prací Kramářská píseň jako prostředek boje lidových mas proti pobělohorskému tmářství a od téhož roku až do smrti pracovala v Ústavu pro českou literaturu ČSAV. Kandidátskou disertační práci Básnické dílo Hynka z Poděbrad obhájila 1962 (CSc.).
 Pravidelně přispívala zejména do České literatury, Časopisu Matice moravské, Časopisu Moravského muzea (1969 zde studie „Barokní gotika“ a „barokní gotik“ Bridel, též sep.), Hosta do domu, Slova a slovesnosti a Listů filologických. Ojediněle, prakticky jen při práci na slovníkových heslech, používala šifer zt a zdt.
 Rozsáhlá časopisecká i knižní vědecká práce Zdeňky Tiché vycházela výhradně z historického a teoretického studia starší české literatury, především humanistické a barokní. Stav českého písemnictví daného období a jeho souvislosti s evropskou literaturou i jinými druhy umění Tichá sledovala nejčastěji na tvorbě předních českých lyrických básníků, jimž také věnovala monografické studie. Zkrácená verze autorčiny disertační práce, která vyšla pod názvem Dvě kapitoly o básnickém díle Hynka z Poděbrad, je pokusem o potvrzení autorství a obhajobou básnických kvalit nejvýraznější osobnosti české renesanční poezie. Z konkrétního obsahového, jazykového, stylistického i metrického rozboru vyrůstá studie o významné veršované památce 17. století Felix Kadlinský a jeho Zdoroslavíček. Přesnější vymezení vztahu českého textu k německé Speeově předloze pomohlo autorce vysledovat originalitu básnického díla Felixe Kadlinského, jeho inspiraci lidovou tvorbou, úsilí o srozumitelnost jako obecný rys české barokní poezie i proces postupného zesvětšťování lyriky. Širší pohled na vývoj českého pobělohorského básnictví přináší studie Česká poezie 17. a 18. století. Analýza duchovní i světské veršované produkce dokládá dobový příklon tzv. vyšší, oficiální literatury k lidové a pololidové tvorbě, ale také význam některých druhů barokní poezie pro rozvoj moderní české milostné a přírodní lyriky. Osobnosti autora, který nejvýrazněji skloubil tehdejší požadavek náročnosti a srozumitelnosti umění, Tichá věnovala monografii Adam Václav Michna z Otradovic. Studii, jejímž základem je vedle shrnutí poznatků o české a světové barokní literatuře a životopisné kapitoly především rozbor básníkových mysticko-erotických skladeb, doplňuje první kritické vydání jeho literárního díla. Versologickým problémům určila Tichá studie, v nichž sledovala vývoj bezrozměrného verše a souvislosti změn formy se změnami obsahovými (Staročeské básně 14. a 15. století složené bezrozměrným veršem, Staročeské básně složené bezrozměrným veršem. 2. polovina 15. století do 17. století). Od poloviny 70. let se Tichá věnovala také popularizaci starší české literatury (Cesta starší české literatury, kapitoly o literární tvorbě do konce 18. století v Průvodci po dějinách české literatury).
 Významnou součástí vědecké práce Zdeňky Tiché byla její editorská činnost.
 Práce o literatuře. Dvě kapitoly o básnickém díle Hynka z Poděbrad (studie, 1964); Staročeské básně 14. a 15. století složené bezrozměrným veršem (studie, 1969); Staročeské básně složené bezrozměrným veršem. 2. polovina 15. století do 17. století (studie, 1969); Felix Kadlinský a jeho Zdoroslavíček (studie, 1973); Česká poezie 17. a 18. století (studie, 1974); Adam Václav Michna z Otradovic


text:
(studie s ukázkami z díla, 1976); Průvodce po dějinách české literatury (1976, s J. Hrabákem a D. Jeřábkem; přeprac. 1978); Cesta starší české literatury (monografie, 1984).
 Ostatní práce: Janáčkovo Brno 1979 (zpráva o janáčkovské slavnosti s fotodokumentací, 1979).
 Účast v týmových pracích: Výbor z české literatury od počátků po dobu Husovu (1957); Dějiny české literatury 1 (1959); Slovník českých spisovatelů (1964); Lexikon české literatury 1 (1985), 2/1 a 2/2 (1993).
 Příspěvky ve sbornících: Rodné zemi (1958); Sbornik otvetov na voprosy po literaturovedeniju (Moskva 1958); Bedřich Václavek (1963); Teorie verše 1, 2 (1966, 1968); O barokní kultuře (1968); Literárněvědné studie (1972).
 Uspořádala a vydala: Verše bolesti, posměchu i vzdoru (1958); Satira na čtyři stavy (1958); Veršované skladby Neuberského sborníku (1960); Verše o pernikářství (1964); Smutní kavaleři o lásce (1968); Růže, kterouž smrt zavřela (1970); Bavor Rodovský z Hustiřan: Kuchařství to jest Knížka o rozličných krmích, kterak se užitečně s chutí strojiti mají, jakožto zvěřina, ptáci, ryby a jiné mnohé krmě (1975); Kroniky válečných dob (1975); Lékařské knížky Mistra Křišťana z Prachatic z mnohých vybrané (1975); Hynek z Poděbrad: Spisování slavného frejíře (1978); J. A. Komenský: Píseň písní Šalamounových (1980); Tristram a Izalda (1980); J. Černý: Knieha lékarská, kteráž slove herbář aneb zelinář (1981); Jak staří Čechové poznávali svět (1986).
 Bibliografie: M. Stádníková: Soupis díla Zdeňky Tiché, ČL 1985, č. 5.
 Studie a články: L. Pavera: Na okraj literárněvědného odkazu Zdeňky Tiché, in Žena – jazyk – literatura (1996); J. Malura: Jak dnes vydávat českou barokní hymnografii?, ČL 2005, č. 1.
 Rezence: Dvě kapitoly o básnickém díle Hynka z Poděbrad: K. Palas, LF 1964, č. 2 * Staročeské básně 14. a 15. století složené bezrozměrným veršem +Staročeské básně složené bezrozměrným veršem. 2. polovina 15. století do 17. století: E. Petrů, ČL 1970, č. 5/6; E. Petrů, LF 1970, č. 4; T. Eekman, Slavia 1971, č. 3 * Felix Kadlinský a jeho Zdoroslavíček: B. Beneš, LF 1974, č. 3; E. Petrů, ČL 1974, č. 3 * Česká poezie 17. a 18. století: C. Hernas, ČL 1975, č. 6; E. Petrů, LF 1975, č. 4 * Adam Václav Michna z Otradovic: J. Hanzal, ČL 1978, č. 6 * Cesta starší české literatury: R. Šťastný, LM 1986, č. 3.
 Nekrology: J. Hrabák, ČL 1985, č. 5; M. Nedvědová, LF 1985, č. 3.
 Archiv: LA PNP: Osobní fond (soupis: M. Sládek 2001).


text:
ČÁST PRVNÍ Úvodní ustanovení. Předmět úpravy - PDF
 1 Exportováno z právního informačního systému CODEXIS 108/2006 Sb. Zákon o sociálních službách - znění dle 375/11 Sb. 108/2006 Sb. ZÁKON ze dne 14. března 2006 o sociálních službách ve znění zákonů č. 29/2007 Sb., č. 213/2007 Sb., č. 261/2007 Sb., č. 124/2008 Sb., č. 129/2008 Sb., č. 274/2008 Sb., č. 479/2008 Sb., č. 108/2009 Sb., č. 206/2009 Sb., č. 223/2009 Sb., č. 227/2009 Sb., č. 347/2010 Sb., č. 427/2010 Sb., č. 73/2011 Sb., č. 364/2011 Sb., č. 366/2011 Sb., č. 375/2011 Sb. a č. 420/2011 Sb. Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky: ČÁST PRVNÍ Úvodní ustanovení 1 Předmět úpravy (1) Tento zákon upravuje podmínky poskytování pomoci a podpory fyzickým osobám v nepříznivé sociální situaci (dále jen "osoba") prostřednictvím sociálních služeb a příspěvku na péči, podmínky pro vydání oprávnění k poskytování sociálních služeb, výkon veřejné správy v oblasti sociálních služeb, inspekci poskytování sociálních služeb a předpoklady pro výkon činnosti v sociálních službách. (2) Tento zákon dále upravuje předpoklady pro výkon povolání sociálního pracovníka, pokud vykonává činnost v sociálních službách nebo podle zvláštních právních předpisů při pomoci v hmotné nouzi, v sociálně-právní ochraně dětí, ve školách a školských zařízeních, u poskytovatelů zdravotních služeb, ve věznicích, v zařízeních pro zajištění cizinců a v azylových zařízeních. 2 Základní zásady (1) Každá osoba má nárok na bezplatné poskytnutí základního sociálního poradenství ( 37 odst. 2) o možnostech řešení nepříznivé sociální situace nebo jejího předcházení. (2) Rozsah a forma pomoci a podpory poskytnuté prostřednictvím sociálních služeb musí zachovávat lidskou důstojnost osob. Pomoc musí vycházet z individuálně určených potřeb osob, musí působit na osoby aktivně, podporovat rozvoj jejich samostatnosti, motivovat je k takovým činnostem,
 2 které nevedou k dlouhodobému setrvávání nebo prohlubování nepříznivé sociální situace, a posilovat jejich sociální začleňování. Sociální služby musí být poskytovány v zájmu osob a v náležité kvalitě takovými způsoby, aby bylo vždy důsledně zajištěno dodržování lidských práv a základních svobod osob. 3 Vymezení některých pojmů Pro účely tohoto zákona se rozumí a) sociální službou činnost nebo soubor činností podle tohoto zákona zajišťujících pomoc a podporu osobám za účelem sociálního začlenění nebo prevence sociálního vyloučení, b) nepříznivou sociální situací oslabení nebo ztráta schopnosti z důvodu věku, nepříznivého zdravotního stavu, pro krizovou sociální situaci, životní návyky a způsob života vedoucí ke konfliktu se společností, sociálně znevýhodňující prostředí, ohrožení práv a zájmů trestnou činností jiné fyzické osoby nebo z jiných závažných důvodů řešit vzniklou situaci tak, aby toto řešení podporovalo sociální začlenění a ochranu před sociálním vyloučením, c) dlouhodobě nepříznivým zdravotním stavem zdravotní stav, který podle poznatků lékařské vědy trvá nebo má trvat déle než 1 rok, a který omezuje funkční schopnosti nutné pro zvládání základních životních potřeb, d) přirozeným sociálním prostředím rodina a sociální vazby k osobám blízkým 1), domácnost osoby a sociální vazby k dalším osobám, se kterými sdílí domácnost, a místa, kde osoby pracují, vzdělávají se a realizují běžné sociální aktivity, e) sociálním začleňováním proces, který zajišťuje, že osoby sociálně vyloučené nebo sociálním vyloučením ohrožené dosáhnou příležitostí a možností, které jim


text:
napomáhají plně se zapojit do ekonomického, sociálního i kulturního života společnosti a žít způsobem, který je ve společnosti považován za běžný, f) sociálním vyloučením vyčlenění osoby mimo běžný život společnosti a nemožnost se do něj zapojit v důsledku nepříznivé sociální situace, g) zdravotním postižením tělesné, mentální, duševní, smyslové nebo kombinované postižení, jehož dopady činí nebo mohou činit osobu závislou na pomoci jiné osoby, h) plánem rozvoje sociálních služeb výsledek procesu aktivního zjišťování potřeb osob ve stanoveném území a hledání způsobů jejich uspokojování s využitím dostupných zdrojů, jehož obsahem je popis způsobu zpracování plánu, popis a analýza existujících zdrojů a potřeb osob, kterým jsou sociální služby určeny, včetně ekonomického vyhodnocení, strategie zajišťování a rozvoje sociálních služeb, povinnosti zúčastněných subjektů, způsob sledování a vyhodnocování plnění plánu a způsob, jakým lze provést změny v poskytování sociálních služeb. 1) 116 občanského zákoníku. 4 Okruh oprávněných osob (1) Sociální služby a příspěvek na péči jsou poskytovány při splnění podmínek stanovených v tomto zákoně a) osobě, která je na území České republiky hlášena k trvalému pobytu podle zvláštních právních předpisů 2),
 3 b) osobě, které byl udělen azyl podle zvláštního právního předpisu 3), c) cizinci bez trvalého pobytu na území České republiky, kterému tato práva zaručuje mezinárodní smlouva 4), d) občanovi členského státu Evropské unie, pokud je hlášen na území České republiky k pobytu podle zvláštního právního předpisu 5) po dobu delší než 3 měsíce, nestanoví-li přímo použitelný předpis Evropských společenství 6) jinak, e) rodinnému příslušníkovi občana členského státu Evropské unie 7), pokud je hlášen na území České republiky k pobytu podle zvláštního právního předpisu 5) po dobu delší než 3 měsíce, nestanoví-li přímo použitelný předpis Evropských společenství 6) jinak, f) cizinci, který je držitelem povolení k trvalému pobytu s přiznaným právním postavením dlouhodobě pobývajícího rezidenta v Evropském společenství na území jiného členského státu Evropské unie, pokud je hlášen na území České republiky k dlouhodobému pobytu podle zvláštního právního předpisu 5) po dobu delší než 3 měsíce, nestanoví-li přímo použitelný předpis Evropských společenství 48) jinak, g) cizinci, kterému bylo vydáno povolení k dlouhodobému pobytu na území České republiky za účelem vědeckého výzkumu podle zvláštního právního předpisu 49), h) cizinci, kterému bylo vydáno povolení k dlouhodobému pobytu na území České republiky za účelem výkonu zaměstnání vyžadujícího vysokou kvalifikaci podle zvláštního právního předpisu 50). (2) Sociální služby uvedené v 57, 59 až 63 a 69 jsou poskytovány při splnění podmínek stanovených v tomto zákoně také osobám legálně pobývajícím na území České republiky podle zvláštního právního předpisu 5). 2) Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel), ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. 3) Zákon č. 325/1999 Sb., o azylu a o změně zákona č. 283/1991 Sb., o Policii České republiky, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o azylu), ve znění pozdějších předpisů. 4) Například Příloha Evropské sociální charty (č. 14/2000 Sb. m. s.). 5) Zákon č. 326/1999 Sb., ve znění


text:
pozdějších předpisů. 6) Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení. 7) 15a zákona č. 326/1999 Sb., ve znění zákona č. 217/2002 Sb. 48) Nařízení Rady (ES) č. 859/2003 ze dne 14. května 2003, kterým se působnost nařízení (EHS) č. 1408/71 a nařízení (EHS) č. 574/72 rozšiřuje na státní příslušníky třetích zemí, na které se tato nařízení dosud nevztahují pouze z důvodu jejich státní příslušnosti. 49) 42f zákona č. 326/1999 Sb., ve znění zákona č. 379/2007 Sb. 50) 42i zákona č. 326/1999 Sb., ve znění zákona č. 427/2010 Sb. 5 Působnost v oblasti sociálních služeb (1) Státní správu podle tohoto zákona vykonávají a) Ministerstvo práce a sociálních věcí (dále jen "ministerstvo"), b) krajské úřady, c) obecní úřady obcí s rozšířenou působností, d) okresní správy sociálního zabezpečení,
 4 e) Úřad práce České republiky - krajské pobočky a pobočka pro hlavní město Prahu (dále jen "krajská pobočka Úřadu práce"). (2) Výkon působnosti obecních úřadů obcí s rozšířenou působností a krajských úřadů podle tohoto zákona je výkonem přenesené působnosti. (3) V oblasti sociálních služeb vykonávají působnost podle tohoto zákona také obce a kraje. 6 Poskytovatelé sociálních služeb Poskytovateli sociálních služeb jsou při splnění podmínek stanovených tímto zákonem územní samosprávné celky a jimi zřizované právnické osoby, další právnické osoby, fyzické osoby a ministerstvo a jím zřízené organizační složky státu. ČÁST DRUHÁ Příspěvek na péči HLAVA I Podmínky nároku na příspěvek na péči 7 (1) Příspěvek na péči (dále jen "příspěvek") se poskytuje osobám závislým na pomoci jiné fyzické osoby. Tímto příspěvkem se stát podílí na zajištění sociálních služeb nebo jiných forem pomoci podle tohoto zákona při zvládání základních životních potřeb osob. Náklady na příspěvek se hradí ze státního rozpočtu. (2) Nárok na příspěvek má osoba uvedená v 4 odst. 1, která z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu potřebuje pomoc jiné fyzické osoby při zvládání základních životních potřeb v rozsahu stanoveném stupněm závislosti podle 8, pokud jí tuto pomoc poskytuje osoba blízká nebo asistent sociální péče uvedený v 83 nebo poskytovatel sociálních služeb, který je zapsán v registru poskytovatelů sociálních služeb podle 85 odst. 1, nebo dětský domov 52), anebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu 7a); nárok na příspěvek má tato osoba i po dobu, po kterou je jí podle zvláštního právního předpisu 7b) poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace. (3) Nárok na příspěvek nemá osoba mladší jednoho roku. (4) O příspěvku rozhoduje krajská pobočka Úřadu práce. 7a) 22a zákona č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 340/2006 Sb.
 5 7b) 23 zákona č. 48/1997 Sb. 36 zákona č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu. 52) Zákon č. 109/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů. 8 (1) Osoba do 18 let věku se považuje za závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve a) stupni I (lehká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna


text:
zvládat tři základní životní potřeby, b) stupni II (středně těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat čtyři nebo pět základních životních potřeb, c) stupni III (těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat šest nebo sedm základních životních potřeb, d) stupni IV (úplná závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat osm nebo devět základních životních potřeb, a vyžaduje každodenní mimořádnou péči jiné fyzické osoby. (2) Osoba starší 18 let věku se považuje za závislou na pomoci jiné fyzické osoby ve a) stupni I (lehká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat tři nebo čtyři základní životní potřeby, b) stupni II (středně těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat pět nebo šest základních životních potřeb, c) stupni III (těžká závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat sedm nebo osm základních životních potřeb, d) stupni IV (úplná závislost), jestliže z důvodu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu není schopna zvládat devět nebo deset základních životních potřeb, a vyžaduje každodenní pomoc, dohled nebo péči jiné fyzické osoby. 9 (1) Při posuzování stupně závislosti se hodnotí schopnost zvládat tyto základní životní potřeby: a) mobilita, b) orientace, c) komunikace, d) stravování, e) oblékání a obouvání, f) tělesná hygiena, g) výkon fyziologické potřeby, h) péče o zdraví, i) osobní aktivity, j) péče o domácnost. (2) Schopnost zvládat základní životní potřebu uvedenou v odstavci 1 písm. h) se hodnotí ve vztahu ke konkrétnímu zdravotnímu postižení a režimu stanovenému ošetřujícím lékařem. (3) Schopnost zvládat základní životní potřebu uvedenou v odstavci 1 písm. j) se nehodnotí u osob do 18 let věku. (4) Při hodnocení schopnosti zvládat základní životní potřeby se hodnotí funkční dopad
 6 dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu na schopnost zvládat základní životní potřeby; přitom se nepřihlíží k pomoci, dohledu nebo péči, která nevyplývá z funkčního dopadu dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu. (5) Pro uznání závislosti v příslušné základní životní potřebě musí existovat příčinná souvislost mezi poruchou funkčních schopností z důvodu nepříznivého zdravotního stavu a pozbytím schopnosti zvládat základní životní potřebu v přijatelném standardu. Funkční schopnosti se hodnotí s využíváním zachovaných potenciálů a kompetencí fyzické osoby a využíváním běžně dostupných pomůcek, prostředků, předmětů denní potřeby nebo vybavení v domácnosti, veřejných prostor nebo s využitím zdravotnického prostředku. (6) Bližší vymezení schopností zvládat základní životní potřeby a způsob jejich hodnocení stanoví prováděcí právní předpis. 10 U osoby do 18 let věku se při hodnocení schopnosti zvládat základní životní potřeby podle 9 odst. 1 a při hodnocení potřeby mimořádné péče porovnává rozsah, intenzita a náročnost péče, kterou je třeba věnovat posuzované osobě se zdravotním postižením, s péčí, kterou je třeba věnovat zdravé fyzické osobě téhož věku. Při stanovení stupně závislosti u osoby do 18 let věku se nepřihlíží k potřebě péče, která vyplývá z věku osoby a tomu odpovídajícímu stupni biopsychosociálního vývoje. Mimořádnou péčí se rozumí péče, která svým rozsahem, intenzitou nebo náročností podstatně přesahuje péči poskytovanou osobě téhož věku. HLAVA II Výše příspěvku 11 (1) Výše příspěvku


text:
pro osoby do 18 let věku činí za kalendářní měsíc a) Kč, jde-li o stupeň I (lehká závislost), b) Kč, jde-li o stupeň II (středně těžká závislost), c) Kč, jde-li o stupeň III (těžká závislost), d) Kč, jde-li o stupeň IV (úplná závislost). (2) Výše příspěvku pro osoby starší 18 let činí za kalendářní měsíc a) 800 Kč, jde-li o stupeň I (lehká závislost), b) Kč, jde-li o stupeň II (středně těžká závislost), c) Kč, jde-li o stupeň III (těžká závislost), d) Kč, jde-li o stupeň IV (úplná závislost). (3) Částky příspěvku uvedené v odstavcích 1 a 2 se podle 12 zvyšují o Kč za kalendářní měsíc. HLAVA III
 7 Zvýšení příspěvku 12 (1) Zvýšení příspěvku podle 11 odst. 3 náleží a) nezaopatřenému dítěti 22) do 18 let věku, kterému náleží příspěvek, s výjimkou 1. dítěte, kterému náleží příspěvek na úhradu potřeb dítěte ze systému dávek pěstounské péče podle zákona o státní sociální podpoře, 2. dítěte, jemuž nenáleží příspěvek na úhradu potřeb dítěte ze systému dávek pěstounské péče proto, že požívá důchod z důchodového pojištění, který je stejný nebo vyšší než tento příspěvek, 3. dítěte, které je v plném přímém zaopatření zařízení pro péči o děti nebo mládež, a b) rodiči, kterému náleží příspěvek, a který pečuje o nezaopatřené dítě do 18 let věku, jestliže rozhodný příjem oprávněné osoby a osob s ní společně posuzovaných je nižší než dvojnásobek částky životního minima oprávněné osoby a osob s ní společně posuzovaných podle zákona o životním a existenčním minimu 27). (2) Zvýšení příspěvku náleží v kalendářním měsíci, v němž se vyplácí příspěvek. (3) Plné přímé zaopatření v zařízení pro péči o děti nebo mládež se posuzuje podle 7 odst. 4 zákona o státní sociální podpoře. Pro účely nároku na zvýšení příspěvku se příjmem oprávněné osoby nebo společně posuzovaných osob rozumí příjmy podle 5 zákona o státní sociální podpoře. Rozhodným obdobím, za které se zjišťuje příjem, je období kalendářního čtvrtletí, předcházejícího kalendářnímu čtvrtletí, na které se nárok na výplatu zvýšení příspěvku prokazuje, popřípadě nárok na zvýšení příspěvku uplatňuje. Okruh společně posuzovaných osob se posuzuje podle 7 zákona o státní sociální podpoře. (4) Neprokáže-li oprávněná osoba rozhodný příjem, zastaví se výplata zvýšení příspěvku od splátky náležející za kalendářní měsíc, do jehož konce je třeba prokázat výši příjmů pro výplatu zvýšení příspěvku na následující kalendářní čtvrtletí. Neprokáže-li se rozhodný příjem ani do konce kalendářního čtvrtletí, za které by se mělo uvedené zvýšení příspěvku vyplácet, nárok na zvýšení příspěvku zaniká. 22) 11 až 16 zákona č. 117/1995 Sb. 27) Zákon č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu. HLAVA IV Nárok na příspěvek a jeho výplatu 13 (1) Nárok na příspěvek vzniká dnem splnění podmínek stanovených v 7 a 8. (2) Nárok na výplatu příspěvku vzniká podáním žádosti o přiznání příspěvku, na který vznikl nárok podle odstavce 1, není-li řízení o jeho přiznání zahájeno z moci úřední. Příspěvek může být přiznán a vyplácen nejdříve od počátku kalendářního měsíce, ve kterém bylo zahájeno řízení o přiznání příspěvku. (3) Splňuje-li oprávněná osoba podmínky nároku na příspěvek jen po


text:
část kalendářního měsíce,
 8 náleží příspěvek ve výši, v jaké náleží za kalendářní měsíc. 14 Změna nároku na příspěvek a jeho výplatu (1) Jestliže příspěvek byl přiznán nebo je vyplácen v nižší částce, než v jaké náleží, nebo byl neprávem odepřen anebo byl přiznán od pozdějšího data, než od jakého náleží, příspěvek se zvýší nebo přizná, a to ode dne, od něhož příspěvek nebo jeho zvýšení náleží, nejvýše však 3 roky nazpět ode dne zjištění nebo uplatnění nároku na příspěvek nebo jeho zvýšení. (2) Jestliže příspěvek byl přiznán nebo je vyplácen ve vyšší částce, než v jaké náleží, nebo byl přiznán nebo se vyplácí neprávem, příspěvek se odejme nebo se jeho výplata zastaví nebo sníží, a to od prvního dne kalendářního měsíce, následujícího po kalendářním měsíci, v němž byl příspěvek vyplacen. (3) Změní-li se skutečnosti rozhodné pro výši příspěvku tak, že příspěvek má být zvýšen, provede se zvýšení příspěvku od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém tato změna nastala. (4) Změní-li se skutečnosti rozhodné pro výši příspěvku tak, že příspěvek má být snížen, provede se snížení příspěvku od prvního dne kalendářního měsíce, následujícího po kalendářním měsíci, ve kterém bylo vydáno rozhodnutí o snížení příspěvku. (5) Změní-li se skutečnosti rozhodné pro nárok na příspěvek tak, že příspěvek nenáleží, příspěvek se odejme od prvního dne kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, v němž byl příspěvek vyplacen. 14a (1) Příspěvek se nevyplácí, jestliže je oprávněné osobě po celý kalendářní měsíc poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace, nejde-li o poskytování sociálních služeb podle 52; to neplatí v případě, kdy je s oprávněnou osobou k hospitalizaci přijata podle jiného právního předpisu 7c) jako průvodce fyzická osoba, která byla uvedena v žádosti o příspěvek, popřípadě ohlášena podle 21 odst. 1 písm. d) nebo 21 odst. 2 písm. c) jako osoba poskytující pomoc. Podmínka celého kalendářního měsíce není splněna, pokud k hospitalizaci došlo první den v kalendářním měsíci nebo k propuštění z tohoto zařízení došlo poslední den v kalendářním měsíci. Výplata příspěvku se zastaví od prvního dne kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, ve kterém byla oprávněná osoba k hospitalizaci přijata, není-li podle 21a odst. 1 ohlášeno propuštění ze zdravotnického zařízení. Výplata příspěvku se obnoví od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém hospitalizace netrvala po celý kalendářní měsíc. (2) Dosáhne-li oprávněná osoba 18 let věku, příspěvek se vyplácí od následujícího kalendářního měsíce ve výši podle 11 odst. 2 odpovídající stupni závislosti stanovenému před 18. rokem věku. Současně krajská pobočka Úřadu práce zahájí řízení z moci úřední za účelem nového stanovení stupně závislosti podle 8 a tomu odpovídající výše příspěvku. 7c) 25 zákona č. 48/1997 Sb.
 9 15 Zánik nároku na příspěvek a jeho výplatu (1) Nárok na příspěvek nezaniká uplynutím času. (2) Nárok na výplatu příspěvku nebo jeho části zaniká uplynutím 1 roku ode dne, od kterého příspěvek nebo jeho část náleží, nejde-li o případy podle 14 odst. 1. Tato lhůta neplyne po dobu řízení o příspěvku. 16 Přechod nároku n a příspěvek a jeho výplatu (1) Zemřel-li žadatel o příspěvek před pravomocným rozhodnutím o příspěvku, vstupuje


text:
do dalšího řízení a nabývá nárok na částky splatné do dne jeho smrti osoba blízká, asistent sociální péče uvedený v 83, zařízení sociálních služeb poskytující pobytové sociální služby podle 48, 49 nebo 50, zdravotnické zařízení poskytující sociální služby podle 52, dětský domov nebo speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu, pokud některá z těchto fyzických nebo právnických osob byla uvedena v žádosti o příspěvek, popřípadě v průběhu řízení ohlášena podle 21 odst. 1 písm. d), jako osoba, která poskytuje žadateli o příspěvek pomoc. Účastníky řízení se stávají všechny fyzické nebo právnické osoby uvedené ve větě první, které se od zahájení řízení podílely na pomoci žadateli o příspěvek do dne jeho smrti. Tyto osoby nabývají nárok na částky příspěvku splatné do dne smrti žadatele o příspěvek za kalendářní měsíc, ve kterém poskytovaly pomoc. Pokud se v kalendářním měsíci podílelo na pomoci žadateli o příspěvek více těchto osob, nabývají nárok na částku příspěvku rovným dílem, pokud nepředloží příslušné krajské pobočce Úřadu práce dohodu o jiném rozdělení částky příspěvku. Nárok na výplatu příspěvku nenáleží za kalendářní měsíc, ve kterém žadatel o příspěvek zemřel, pokud mu od prvního dne tohoto kalendářního měsíce do dne smrti byla poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace. (2) Jestliže byl příspěvek přiznán před smrtí oprávněné osoby, vyplatí se splatné částky příspěvku, které nebyly vyplaceny do dne smrti oprávněné osoby, fyzické nebo právnické osobě uvedené v odstavci 1 větě první, pokud v kalendářním měsíci, za který nebyl příspěvek vyplacen, poskytovala oprávněné osobě pomoc a byla uvedena v žádosti o příspěvek, popřípadě ohlášena podle 21 odst. 1 písm. d) nebo 21 odst. 2 písm. c). Pokud se v kalendářním měsíci, za který nebyl příspěvek vyplacen, podílelo na pomoci oprávněné osobě více fyzických nebo právnických osob, nabývají tyto osoby nárok na příspěvek rovným dílem, pokud nepředloží příslušné krajské pobočce Úřadu práce dohodu o jiném rozdělení částky příspěvku. Nárok na výplatu příspěvku nenáleží za kalendářní měsíc, ve kterém oprávněná osoba zemřela, pokud jí od prvního dne tohoto kalendářního měsíce do dne smrti byla poskytována zdravotní péče v průběhu hospitalizace. (3) Nárok na příspěvek není předmětem dědictví. 17 Postoupení a srážky
 10 (1) Nárok na příspěvek nelze postoupit ani dát do zástavy. (2) Příspěvek nepodléhá výkonu rozhodnutí a nemůže být předmětem dohody o srážkách. HLAVA V Výplata příspěvku 18 Způsob výplaty příspěvku (1) Příspěvek se vyplácí měsíčně, a to v kalendářním měsíci, za který náleží. (2) Příspěvek vyplácí krajská pobočka Úřadu práce, která je příslušná k rozhodnutí o příspěvku. (3) Příspěvek se vyplácí v české měně prostřednictvím karty sociálních systémů 53), a to využitím platební funkce karty nebo převodem na platební účet určený příjemcem příspěvku anebo v hotovosti. Požádá-li příjemce příspěvku o změnu způsobu výplaty příspěvku, je krajská pobočka Úřadu práce povinna provést změnu způsobu výplaty od kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, v němž byla taková žádost doručena. (4) Výši úhrady potřebné pomoci poskytnuté v kalendářním měsíci je poskytovatel sociálních služeb, který poskytuje sociální služby na základě oprávnění k jejich poskytování podle 78 odst. 1, povinen příjemci příspěvku písemně vyúčtovat nejpozději do 15 kalendářních


text:
dnů po uplynutí kalendářního měsíce, v němž byla pomoc poskytnuta. (5) Podle odstavců 3 a 4 se nepostupuje, jde-li o výplatu příspěvku z důvodu přechodu nároku na jeho výplatu podle 16, a je-li příspěvek vyplácen do ciziny; v těchto případech způsob výplaty určí plátce příspěvku, a to buď v hotovosti, nebo poukazem na platební účet. (6) Dojde-li v době, ve které je příspěvek vyplácen, ke změně místa trvalého nebo hlášeného pobytu oprávněné osoby, zastaví krajská pobočka Úřadu práce, která byla před touto změnou k výplatě příspěvku příslušná, výplatu příspěvku, a to nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, v němž se o změně trvalého nebo hlášeného pobytu oprávněné osoby dozvěděla. Krajská pobočka Úřadu práce uvedená ve větě první předá krajské pobočce Úřadu práce příslušné podle místa trvalého nebo hlášeného pobytu oprávněné osoby podklady, na jejichž základě byl příspěvek přiznán. Příslušná krajská pobočka Úřadu práce vyplácí příspěvek od měsíční splátky následující po kalendářním měsíci, v němž byla výplata příspěvku zastavena. 53) 4b zákona č. 73/2011 Sb., o Úřadu práce České republiky a o změně souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 366/2011 Sb. 19 Příjemce příspěvku
 11 (1) Příjemcem příspěvku je oprávněná osoba, není-li dále stanoveno jinak. (2) Namísto oprávněné osoby je příjemcem příspěvku a) zákonný zástupce, nebo b) jiná fyzická osoba, které byla nezletilá oprávněná osoba svěřena do péče na základě rozhodnutí příslušného orgánu. 20 Výplata příspěvku zvláštnímu příjemci (1) Krajská pobočka Úřadu práce ustanoví zvláštního příjemce příspěvku, jestliže oprávněná osoba, popřípadě jiný příjemce příspěvku uvedený v 19 odst. 2, a) nemůže příspěvek přijímat, nebo b) nevyužívá příspěvek nebo nemůže příspěvek využívat k zajištění potřebné pomoci. (2) S ustanovením zvláštního příjemce musí oprávněná osoba, popřípadě jiný příjemce příspěvku uvedený v 19 odst. 2, souhlasit; souhlas této osoby se nevyžaduje, pokud vzhledem ke svému zdravotnímu stavu podle vyjádření poskytovatele zdravotních služeb nemůže tento souhlas podat, a v případě, kdy zvláštní příjemce je ustanoven z důvodu uvedeného v odstavci 1 písm. b). Zvláštním příjemcem nemůže být ustanoven ten, jehož zájmy jsou ve střetu se zájmy oprávněné osoby. (3) Krajská pobočka Úřadu práce může ustanovit zvláštním příjemcem jen fyzickou osobu, která s tímto ustanovením souhlasí. (4) Zvláštní příjemce je povinen příspěvek používat ve prospěch oprávněné osoby. Zvláštní příjemce ustanovený podle odstavce 1 písm. a) používá příspěvek podle pokynů oprávněné osoby, s výjimkou osoby, která vzhledem ke svému zdravotnímu stavu podle vyjádření poskytovatele zdravotních služeb nemůže tyto pokyny udělovat. Na žádost oprávněné osoby nebo na žádost krajské pobočky Úřadu práce je zvláštní příjemce povinen podat písemné vyúčtování příspěvku, který mu byl vyplacen, a to ve lhůtě 1 měsíce ode dne doručení této žádosti. (5) Krajská pobočka Úřadu práce zruší rozhodnutí o ustanovení zvláštního příjemce, jestliže odpadly důvody, pro které byl zvláštní příjemce ustanoven, nebo jestliže zvláštní příjemce neplní povinnosti uvedené v odstavci 4. HLAVA VI Povinnosti žadatele o příspěvek, oprávněné osoby a jiného příjemce příspěvku 21 (1) Žadatel o příspěvek a oprávněná osoba, jejichž zdravotní stav je třeba posoudit pro stanovení stupně závislosti, jsou povinni a) podrobit se sociálnímu šetření,
 12 b) podrobit


text: se vyšetření zdravotního stavu lékařem plnícím úkoly okresní správy sociálního zabezpečení, popřípadě lékařem určeným Českou správou sociálního zabezpečení, podrobit se vyšetření zdravotního stavu u poskytovatele zdravotních služeb určeného okresní správou sociálního zabezpečení anebo jinému odbornému vyšetření, předložit určenému poskytovateli zdravotních služeb lékařské nálezy ošetřujících lékařů, které jim byly vydány, sdělit a doložit další údaje, které jsou významné pro vypracování posudku, nebo poskytnout jinou součinnost, která je potřebná k vypracování posudku, jsou-li k tomu okresní správou sociálního zabezpečení vyzváni, a to ve lhůtě, kterou okresní správa sociálního zabezpečení určí, c) osvědčit skutečnosti rozhodné pro nárok na příspěvek, jeho výši nebo výplatu, d) písemně ohlásit příslušné krajské pobočce Úřadu práce v průběhu řízení o příspěvku změny ve skutečnostech, které byly uvedeny v žádosti o příspěvek, a změny rozhodné pro průběh řízení, a to ve lhůtě do 8 dnů ode dne, kdy taková změna nastala; tato povinnost musí být splněna i v době přerušení řízení. (2) Příjemce příspěvku je povinen a) písemně ohlásit příslušné krajské pobočce Úřadu práce do 8 dnů změny ve skutečnostech rozhodných pro nárok na příspěvek, jeho výši nebo výplatu, b) na výzvu příslušné krajské pobočky Úřadu práce osvědčit skutečnosti rozhodné pro nárok na příspěvek, jeho výši nebo výplatu, a to ve lhůtě do 8 dnů ode dne doručení výzvy, neurčila-li krajská pobočka Úřadu práce lhůtu delší, c) písemně ohlásit příslušné krajské pobočce Úřadu práce změny týkající se zajištění pomoci, a to ve lhůtě do 8 dnů ode dne, kdy tato změna nastala; tuto povinnost plní příjemce příspěvku na tiskopisu předepsaném ministerstvem, jehož součástí je písemný souhlas osoby blízké anebo jiné fyzické osoby nebo právnické osoby s poskytováním pomoci oprávněné osobě, d) využívat příspěvek na zajištění potřebné pomoci osobou blízkou nebo asistentem sociální péče uvedeným v 83 nebo poskytovatelem sociálních služeb, který je zapsán v registru poskytovatelů sociálních služeb podle 85 odst. 1, nebo dětským domovem anebo speciálním lůžkovým zdravotnickým zařízením hospicového typu, e) písemně ohlásit příslušné krajské pobočce Úřadu práce do konce kalendářního měsíce následujícího po uplynutí kalendářního čtvrtletí výši příjmu rozhodnou pro zvýšení příspěvku podle 12. (3) Výplata příspěvku může být po předchozím písemném upozornění zastavena, příspěvek může být odňat nebo nepřiznán, jestliže žadatel o příspěvek, oprávněná osoba nebo jiný příjemce příspěvku nesplní některou povinnost uvedenou v odstavci 1 a 2. (4) Výplata příspěvku se zastaví, jestliže příjemce příspěvku nesplní oznamovací povinnost uvedenou v odstavci 2 písm. a) až c), a to ani na výzvu krajské pobočky Úřadu práce ve lhůtě 8 dnů ode dne doručení výzvy, ve které byl příjemce příspěvku na následek porušení oznamovací povinnosti upozorněn. Výplata příspěvku se zastaví od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém tato lhůta uplynula. (5) Jestliže byla výplata příspěvku zastavena z důvodu nesplnění některé z povinností uvedených v odstavcích 1 a 2, výplata příspěvku se obnoví od třetího kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, ve kterém byla povinnost opět splněna. 21a (1) Osoba blízká nebo asistent sociální péče uvedený v 83, který poskytuje oprávněné osobě pomoc, jsou povinni písemně ohlásit příslušné krajské pobočce Úřadu práce přijetí oprávněné osoby k hospitalizaci


text:
a propuštění z hospitalizace, a to ve lhůtě do 8 dnů ode dne, kdy tato skutečnost nastala,
 13 pokud tuto povinnost nemůže splnit příjemce příspěvku podle 21 odst. 2 písm. a); tuto povinnost má i zařízení sociálních služeb uvedené v 48 až 51, jestliže poskytuje oprávněné osobě pobytové sociální služby, a dětský domov. (2) Osoba blízká, asistent sociální péče uvedený v 83, poskytovatel sociálních služeb, který poskytuje pobytové sociální služby podle 48 až 51, zdravotnické zařízení, které poskytuje sociální služby podle 52, a speciální lůžkové zdravotnické zařízení hospicového typu a dětský domov, pokud poskytovaly oprávněné osobě pomoc, jsou povinny ohlásit úmrtí oprávněné osoby příslušné krajské pobočce Úřadu práce ve lhůtě do 8 dnů ode dne úmrtí oprávněné osoby. 22 Přeplatky (1) Příjemce příspěvku, který přijal příspěvek nebo jeho část, ačkoliv musel z okolností předpokládat, že byl vyplacen neprávem nebo ve vyšší částce, než náležel, nebo jinak způsobil, že příspěvek byl vyplacen neprávem nebo v nesprávné výši, je povinen tento přeplatek vrátit. (2) Nárok na vrácení přeplatku zaniká uplynutím 3 let ode dne, kdy byl vyplacen. Tato lhůta neplyne po dobu řízení o opravném prostředku nebo o žalobě. (3) O povinnosti vrátit přeplatek podle odstavců 1 a 2 rozhoduje krajská pobočka Úřadu práce, která příspěvek vyplácí nebo naposledy vyplácela. Přeplatky vybírá krajská pobočka Úřadu práce, která o povinnosti vrátit přeplatek rozhodla. (4) Povinnost vrátit přeplatek nevzniká, jestliže tento přeplatek nepřesahuje částku 100 Kč. (5) Krajská pobočka Úřadu práce může rozhodnout o prominutí povinnosti vrátit přeplatek, jde-li o částku do Kč v každém jednotlivém případě nebo na základě předchozího souhlasu ministerstva, jde-li o částku nad Kč v každém jednotlivém případě. (6) Vrácené prostředky podle odstavce 1 jsou příjmem státního rozpočtu v případě jejich vrácení v jiném roce, než v roce poskytnutí; tyto prostředky je povinen orgán, který je vybral, bezodkladně odvést do státního rozpočtu. Vrácené prostředky, k jejichž vrácení došlo v roce jejich poskytnutí ze státního rozpočtu, se použijí ke stejnému účelu v tomtéž roce, popřípadě se stávají předmětem finančního vypořádání vztahů se státním rozpočtem. HLAVA VII Řízení o příspěvku 23 (1) Řízení o přiznání příspěvku se zahajuje na základě písemné žádosti podané na tiskopisu předepsaném ministerstvem; pokud není osoba schopna jednat samostatně a nemá zástupce, zahajuje se řízení o příspěvku z úřední moci.
 14 (2) Je-li nezletilá osoba svěřena na základě rozhodnutí příslušného orgánu do péče jiné fyzické osoby, zastupuje ji v řízení o příspěvku tato fyzická osoba. (3) Využívá-li nezletilá osoba pobytové služby ( 48, 50, 52), vyzve krajská pobočka Úřadu práce osobu uvedenou v odstavci 2 nebo zákonného zástupce, aby požádali o příspěvek nejpozději do 2 měsíců ode dne doručení výzvy. Pokud tak v této lhůtě neučiní nebo pokud pobyt zákonného zástupce této osoby anebo osoby uvedené v odstavci 2 není znám, zastupuje tuto osobu v řízení o příspěvku zařízení sociálních služeb. (4) Řízení o změně výše již přiznaného příspěvku nebo o zastavení jeho výplaty nebo o jeho odnětí se zahajuje na návrh příjemce příspěvku nebo z moci úřední, nejde-li o postup podle 26a odst. 1, v němž se