text:
uzavření smlouvy o pronájmu části pozemku ppč. 462/1 o výměře
 č. 815 Rada města schvaluje uzavření smlouvy o pronájmu pozemku evidovaného v katastru nemovitostí jako ppč. 62/3 o výměře 36 m 2 v obci Česká Třebová, katastrálním území Lhotka u České Třebové, na dobu
 č. 70 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit výkup pozemku ppč. 3466/6 o výměře 38 m 2 v katastrálním území a obci Česká Třebová, za kupní cenu 150 Kč/m 2, tj. celkem 5.700 Kč, od společnosti
 č. 787 Rada města schvaluje uzavření nájemní smlouvy na byt č. 8 o velikosti 1+3 v čp. 1110 v ulici Na Trubech v České Třebové na dobu určitou, na 6 měsíců, od 01.08.2016 do 31.01.2017, za měsíční nájemné
 č. 848 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit prodej pozemku ppč. 2489/6 o výměře 93 m 2, v katastrálním území a obci Česká Třebová., Náklady spojené s převodem, tj. kolek k návrhu na vklad,
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného dne 4. září 2017
 č. 840 Rada města schvaluje uzavření nájemní smlouvy na byt č. 63 o velikosti 1+1 v čp. 1400 na Masarykově ulici v České Třebové s paní R. W. na dobu určitou, na 12 měsíců, od 01.09.2017 do 31.08.2018
 č. 909 Rada města schvaluje v souladu s Čl. V. odst. a) a b) Smlouvy o pronájmu lesních pozemků v majetku Města Česká Třebová ze dne 21.12.2011, uzavřené mezi Městem Česká Třebová, jako pronajímatelem,
 Zodpovídá: p. Doleček
 č. 244 Rada města, v působnosti valné hromady obchodní společnosti TEZA, s.r.o. se sídlem Česká Třebová, F. V. Krejčího čp. 405, identifikační číslo 62 06 17 39, činí dle ust. 102 odst. 2 písm. c) zákona
 č. 174 Rada města zrušuje své usnesení č. 18 ze dne 14.01.2013 Citace usnesení: Rada města pověřuje odbor majetku města, jmenovitě Ing. Janu Matějkovou, Ing. Jiřího Smrčku a v jeho nepřítomnosti Dagmar
 č. 1051 Rada města souhlasí se stavbou Požární nádrž na pozemku ppč. 3660/11 v k. ú. Česká Třebová, která sousedí s pozemkem ve vlastnictví Města Česká Třebová ppč. 3660/9 v katastrálním území a obci Česká
 Usnesení Rady města Česká Třebová dne 22. července 2019
 č. 822 Rada města bere na vědomí informaci o rozhodnutích odboru majetku města ve věcech pronájmu bytů města, učiněných na základě usnesení rady města č. 226 ze dne 31. března 2014 za období duben až červen
 z jednání konaného dne 2. října 2017 Zodpovídá: Ing. Smrčka
 č. 933 Rada města schvaluje záměr pronájmu částí pozemků ppč. 1040/6 a ppč. 1039/4 o výměře cca 100 m 2, vše v katastrálním území a obci Česká Třebová, za účelem mezidepónie zeminy, za cenu 20,- Kč/m 2
 č. 926 Rada města schvaluje změnu svého usnesení č. 853 ze dne 05.08.2019 takto: Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit záměr prodeje pozemku stpč. 50 o výměře 123 m 2, jehož součástí je budova
 č. 853 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit záměr prodeje pozemku stpč. 50, jehož součástí je budova čp. 35 stavba občanského vybavení za kupní cenu obvyklou, stanovenou znaleckým posudkem.
 IZ /VB/01,
 č.


text:
1020 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit prodej části pozemku ppč. 1851/1, označené dle geometrického plánu č. 4365-515/2019 jako ppč. 1851/3 o výměře 27 m 2 v obci a katastrálním území
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného dne 10. července 2017
 č. 697 Rada města souhlasí s předáním a použitím kartografických dat lesního hospodářského plánu města zpracovateli lesního hospodářského plánu pro Lesy ČR s.p., dle žádosti ze dne 15.06.2017. č. 698 Rada
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného dne 12. června 2017
 č. 601 Rada města nedoporučuje zastupitelstvu města schválit výkup pozemku stpč. 376, jehož součástí je budova čp. 108 a pozemků ppč. 3680, ppč. 3679/1 a ppč. 3678/2 v obci a katastrálním území Česká Třebová,
 č. 981 Rada města schvaluje vyřazení drobného majetku, kontejneru na tříděný odpad, inventární číslo: 93 K, z inventurních seznamů majetku města, dle předloženého návrhu. č. 982 Rada města schvaluje vyřazení
 z jednání konaného Zodpovídá: Ing. Smrčka
 č. 228 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit uzavření smlouvy o smlouvě budoucí kupní o převodu nemovité věci části pozemku ppč. 1345 o výměře cca 16 m 2, v katastrálním území Parník a obci
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného dne 11. září 2017
 č. 864 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit záměr prodeje části pozemků ppč. 3388/3 o výměře cca 105 m 2 a části ppč. 418/3 o výměře cca 13 m 2 v obci a katastrálním území Česká Třebová,
 č. 711 Rada města schvaluje uzavření smlouvy o nájmu části pozemku ppč. 3521/3 o výměře 9,7 m 2 v katastrálním území a obci Česká Třebová, pro stavbu Sportovní areál Na Skalce, Česká Třebová vyústní objekt
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného. dne 18. prosince 2017
 z jednání konaného Upravená verze z důvodu dodrženi přiměřenosti rozsahu zveřejňovaných údajů dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve zněni pozdějších předpisů.
 č. 993 Rada města schvaluje uzavření nájemní smlouvy na pronájem části silnice III/31512 pro pořádání kulturní akce Jabkancová pouť mezi Městem Česká Třebová, jako nájemcem, a Pardubickým krajem, zastoupeným
 č. 998 Rada města schvaluje uzavření smlouvy o smlouvě budoucí o zřízení věcného břemene služebnosti a smlouvy o právu provést stavbu Česká Třebová Truby rekonstrukce knn na pozemku Města Česká Třebová
 č. 64 Rada města souhlasí se stavbou Stavební úpravy rodinného domu v České Třebové, Zapského 1369, který sousedí s pozemkem v majetku města Česká Třebová, a to ppč. 1503/10 v katastrálním území a obci
 č. 559 Rada města schvaluje uzavření smlouvy o pronájmu bytu č.3 o výměře 79,51 m 2, v prvním nadzemním podlaží domu čp. 992 v Podbranské ulici v České Třebové, za účelem skladování výrobků chráněné dílny,
 č. 557 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit prodej pozemku ppč. 2429/4 o výměře 362 m 2 v katastrálním území a obci Česká Třebová, za cenu 100,- Kč/m 2, tj. celkem za 36.200,- Kč, do společného
 U , 573, IČ
 č. 586 Rada města schvaluje ukončení smlouvy o pronájmu pozemku ppč. 644/7 v k.ú. a

type: other


text:
obci Česká Třebová, uzavřené dne 14.02.2011 a to dohodou ke dni 01.07.2013. č. 587 Rada města schvaluje záměr pronájmu
 č. 164 předpisů, zřizuje s účinností od KONTROLNÍ VÝBOR a volí jeho
 č. 162 Zastupitelstvo města schvaluje a vydává, v souladu s ustanovením 96 č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů, Jednací řád Zastupitelstva města Česká Třebová, s účinností
 Výpis usnesení z 25. schůze Rady města konané dne anonymizovaný
 číslo usnesení termín zodpovídá 2018/25/811 RM schvaluje program 25. schůze RM. 2018/25/812 RM schvaluje jednací řád Rady Města k 5. 12. 2018. RM schvaluje záměr pachtu části pozemku parcelní číslo 563
 č. 1 Zastupitelstvo města zrušuje své usnesení č. 178 ze dne
 č. 1 Zastupitelstvo města zrušuje své usnesení č. 179 ze dne 15.12.2014. (Citace usnesení ZM č. 179/15.12.2014: Zastupitelstvo města schvaluje prodej pozemku stpč. 163 o výměře 9 m 2 v katastrálním území
 Zodpovídá: Ing. Budil. Zodpovídá: Ing. Budil
 č. 448 Rada města doporučuje zastupitelstvu města schválit celoroční hospodaření Města Česká Třebová v r. 2009 ve smyslu 17 zákona č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, a to bez
 Usnesení ze zasedání Zastupitelstva města Česká Třebová 24. dubna 2017
 č. 46 Zastupitelstvo města schvaluje uzavření darovací smlouvy mezi městem Česká Třebová, jako dárcem a příspěvkovou organizací města Sociální služby Česká Třebová, IČ 709 33 341, se sídlem Bezděkov 918,
 č. 670 Rada města neschvaluje uzavření nájemní smlouvy na byt č. 8 o velikosti 1+1 v domě zvláštního určení na Masarykově ulici čp. 1400 v České Třebové s paní M. K., trvale bytem tamtéž, od 01.07.2018.
 U s n e s e n í z 24. schůze Rady města Česká Skalice konané dne
 U s n e s e n í z 24. schůze Rady města Česká Skalice konané dne 19.12.2018 Rada města Česká Skalice na svém zasedání dne 19.12.2018 Usnesení č. RM/24/675/12/2018 Rada města projednala a s c h v a l u
 Usnesení Rady města Česká Třebová z jednání konaného
 č. 650 Rada města schvaluje vyřazení dlouhodobého majetku pod názvem kamerový systém dohl. Rotunda sv. Kateřiny", inventární číslo: 1-09 SZ, z inventurních seznamů majetku města, dle předloženého návrhu.
 USNESENÍ. ze schůze Rady města Ledeč nad Sázavou konané dne 12. března /2018/RM
 I. RM bere na vědomí USNESENÍ ze schůze Rady města Ledeč nad Sázavou konané dne 12. března 2018 04/2018/RM 04.2018/9RM-b) Rada města Ledeč nad Sázavou bere na vědomí, že v 2. čtvrtletí roku 2018 budou
 č. 450 Rada města bere na vědomí sdělení společnosti Telefónica Czech Republic, a.s. ze dne 19.04.2013 ve věci záměru zrušení nevyužívaných veřejných telefonních automatů na Parníku a Lhotce a nesouhlasí


text:
Česká pozice: Třetí Ústavní soud musí chránit bezpečí i soukromí občanů | Eliška Wagnerová
 Česká pozice: Třetí Ústavní soud musí chránit bezpečí i soukromí občanů
 Většinu nového osazenstva Ústavního soudu tvoří spíše teoretici než praktici, a tak trochu papíroví soudci, říká v rozhovoru Vlasta Formánková, která Brno po deseti letech opustila. Odešla s čistým stolem, nezůstala po ní jediná nedodělaná kauza. A pléduje za to, aby po ní přišli lidé ze soudní praxe, ideálně z oblasti soukromého práva.
 Vlasta Formánkvá, bývalá soudkyně Ústavního soudu, v současnosti soudkyně Krajského soudu v Plzni, v rozhovoru mimo jiné říká: „Musíme být připraveni umět zachovat naše základní práva a svobody. Pokud bychom je omezovali, tak proporčně a v míře nezbytně nutné ve prospěch jiných práv a svobod. Právo na bezpečí je bezesporu důležitým právem. To bude úkol pro třetí desetiletí ústavních soudců, správně vyvážit roli jednotlivce a státu a toho, kam stát může zasáhnout.“
 ČESKÁ POZICE: Na konci svého mandátu jste pozorovala generační obměnu Ústavního soudu (ÚS). V čem je současné plénum jiné?
 FORMÁNKOVÁ: K Ústavnímu soudu přicházejí nové osobnosti, s jinými návyky, s jinou schopností komunikovat a argumentovat. Projevuje se tu převaha lidí, kteří působili nebo působí v akademické sféře a já obdivuji teoretický rozsah jejich vědomostí. Opravdový soudce by však měl projít jednací síní a sdílet osudy lidí. Nebo spíše účastníků, nemusí to být jen fyzické osoby . Opravdový soudce by však měl projít jednací síní a sdílet osudy lidí. Nebo spíše účastníků, nemusí to být jen fyzické osoby.
 Jsou to tak trochu papíroví soudci, ale neodsuzuji je tím. Vycházejí zkrátka ze spisu a jsou to spíše teoretici než praktici. Pléduji ale za to, aby po mně i doktoru Kůrkovi, který u Ústavního soudu končí v prosinci, přišli lidé ze soudní praxe, ideálně z oblasti soukromého práva. I kvůli rekodifikaci soukromého práva. Z této oblasti je ostatně také drtivá většina ústavních stížností.
 ČESKÁ POZICE: Jaký máte názor na nový občanský zákoník?
 FORMÁNKOVÁ: Při práci u Ústavního soudu jsem neměla čas se do něj podrobněji podívat, to mě čeká až nyní. Sdílím však řadu výhrad, které už zazněly na odborných konferencích. Ale málo platné, je účinný. Pilíře, na kterých je vystavěn, jdou podle mého názoru správným směrem. Určité úpravy však budou nejspíše potřeba. Vztekat se ale nyní nad tím, zda měl nebo neměl být, je už debata nad deštěm, který dávno vypršel.
 ČESKÁ POZICE: Čím se liší papírový soudce, jak vy říkáte, a praktik? Vztekat se nyní nad tím, zda měl nebo neměl být nový občanský zákoník, je už debata nad deštěm, který dávno vypršel
 FORMÁNKOVÁ: Pravý soudce by měl projít soustavou. Měl by začít u prvního stupně, poté se dostat k soudu odvolacímu a někteří k Nejvyššímu soudu. Tito lidé mají zkušenost ze všech typů soudů a znají pak dokonale prostředí jak justiční, tak jednací síně. Znají osud lidí a chápou, že jen některé věci jsou možné, reálné či zakázané. Víc jsou spojení s realitou i s životem.
 ČESKÁ POZICE: Jak současné složení ovlivní rozhodování takzvaného třetího Ústavního soudu?
 FORMÁNKOVÁ: Nyní je


text:
na politické scéně relativně klid. My, soudci druhého desetiletí, jsme se ocitli v takovém politicky vyhrocenějším období. Současný pan prezident má Ústavní soud rád. Jeho předchůdce Václav Klaus míval k jeho rozhodování výhrady, tyto přestřelky už neprobíhají. Třetí Ústavní soud bude postaven do složité situace vzhledem k mezinárodnímu dění, zastihuje nás totiž jen málo připravené
 Třetí Ústavní soud však bude postaven do složité situace vzhledem k mezinárodnímu dění, zastihuje nás totiž jen málo připravené. Soud třetího desetiletí proto musí chránit jak bezpečí, tak soukromí občanů . Bude to těžký úkol.
 ČESKÁ POZICE: Půjde o otázky související s migrací a udělováním azylu?
 FORMÁNKOVÁ: Ano, když se podíváme, jak se svět mění a roste počet teroristických útoků, jak se zeměkoule neustále zmenšuje a všechno je na dosah a za našimi hranicemi, měli bychom si přestat namlouvat, že nás se to netýká.
 Musíme být připraveni umět zachovat naše základní práva a svobody. Pokud bychom je omezovali, tak proporčně a v míře nezbytně nutné ve prospěch jiných práv a svobod. Právo na bezpečí je bezesporu důležitým právem. To bude úkol pro třetí desetiletí ústavních soudců, správně vyvážit roli jednotlivce a státu a toho, kam stát může zasáhnout.
 ČESKÁ POZICE: Předseda soudu Pavel Rychetský mluví také o tom, že třetí Ústavní soud bude muset vymezit jasný vztah českého práva k právu evropskému. Souhlasíte? Když se podíváme, jak se svět mění a roste počet teroristických útoků, jak se zeměkoule neustále zmenšuje a všechno je na dosah a za našimi hranicemi, měli bychom si přestat namlouvat, že nás se to netýká
 FORMÁNKOVÁ: Už druhé desetiletí tak trochu některými nálezy vykolíkovalo hřiště. Zdá se však, že se třetí desetiletí hodlá více obracet k evropskému soudu. Uvažuje se o pokládání předběžných otázek, druhé desetiletí bylo v tomto ohledu zdrženlivější.
 ČESKÁ POZICE: Měl by Ústavní soud někdy evropskému soudu předložit předběžnou otázku?
 FORMÁNKOVÁ: Nevím, čeho by se měla týkat, ale nevidím důvod, proč měnit svůj zdrženlivý postoj.
 ČESKÁ POZICE: Tedy ne, pokud to nebude něco opravdu zásadního?
 FORMÁNKOVÁ: Neumím si představit, co by to mělo být. Český Ústavní soud by si měl poradit sám, pokud je ochráncem ústavnosti na daném území, jak jsme judikovali v oněch významných evropských nálezech. Ptát by se měly soudy.
 ČESKÁ POZICE: Odkloní se třetí plénum od některých dosavadních názorů? Podobně jako se to už víceméně stalo u regulačních poplatků ve zdravotnictví?
 FORMÁNKOVÁ: Vždy, když někam přijdou noví lidé, mají v sobě určité nadšení a entuziasmus a zvenku vidí něco jinak, než ti lidé vevnitř. Chce se něco měnit. Slovo změna je obecně v České republice velmi populární, i když za ním nemusí být žádný obsah. Většinou to tak i bývá. V lidech ale slovo změna zřejmě vyvolává velmi libé a příjemné pocity. Ti, kteří o změně mluví a kteří ji provádějí se pak možná někdy diví, co všechno napáchali. Justice i judikatura obecně potřebuje ukotvení, klid a změna za změnou je velmi nežádoucí. Nicméně každý má svoji představu, takže si myslím, že při současném složení Ústavního soudu budou změny nastávat častěji.
 Justice i judikatura obecně


text:
potřebuje ukotvení, klid a změna za změnou je velmi nežádoucí. Nicméně každý má svoji představu, takže si myslím, že při současném složení Ústavního soudu budou změny nastávat častěji. Druhé desetiletí se snažilo navazovat na první a velmi jeho odkaz respektovalo. Bude-li tomu tak v třetím desetiletí, nevím.
 ČESKÁ POZICE: Jeden z vašich posledních nálezů se týkal toho, zda má notářka vydat či nevydat závěť policii. Notářku, která to neudělala, jste podpořila. Směřuje k vaší životní filozofii, že stát má zasahovat do soukromí lidí co nejméně?
 FORMÁNKOVÁ: Ano, ale nesmí se také bránit účelu trestního řízení. A tyto dvě hodnoty je třeba poměřit, kterou je možné ve prospěch druhé omezit a jak moc. Abyste ty obě hodnoty ještě zachoval, abyste je nezmrzačil. V obecné justici trochu intuitivně, u Ústavního soudu sofistikovaněji.
 ČESKÁ POZICE: Nemrzí vás, že jste nedostala nabídku na opakování mandátu?
 FORMÁNKOVÁ: Je to záležitost několika rovin. Iracionálním chtěním – protože se mi v Brně líbilo a navázala jsem tu skvělé vztahy – možná ano. Ale racionálně je správné to, co říká bývalá místopředsedkyně soudu EliškaWagnerová. Mandát se nemá opakovat. Pokud máte hlasovat podle svého vědomí a svědomí, nemáte mít za sebou vypočítavost, kalkul a snahu zalíbit se, kdybyste ještě mohl. To je velmi nesoudcovské, neprofesionální a soudce Ústavního soudu takový způsob uvažování degraduje.
 Pokud máte hlasovat podle svého vědomí a svědomí, nemáte mít za sebou vypočítavost, kalkul a snahu zalíbit se, kdybyste ještě mohl. To je velmi nesoudcovské, neprofesionální a soudce Ústavního soudu takový způsob uvažování degraduje. Proto by měl být mandát neopakovatelný. Samozřejmě až na výjimky kvůli kontinuitě.
 Jsme však asi jedinou zemí, která kapacitu ústavních soudců a všechno, co se naučili, odhazuje. Emeritní ústavní soudci nemají žádnou rentu, nejsou povoláváni k hodnocení věcí. Mohli by přitom působit na řadě míst i v obecné justici jako poradci. Někteří by měli mít právo obsazovat místa u Nejvyššího soudu. Deset let se totiž díváte na justici sice zvenku, ale velmi zblízka. Je mi líto, že se tyto zkušenosti odhodí, nastoupí jiní lidé a za deset let se to zase opakuje. Nemyslím si, že by Česká republika měla takovou kapacitu.
 ČESKÁ POZICE: Jaký máte názor na samosprávu justice?
 FORMÁNKOVÁ: Nezávislost a nestrannost je atributem právního státu, na toto téma už toho bylo popsáno mnoho a myslím, že bych ničím novým nepřispěla. Pokud ale jde o současnou situaci v justici, je velká škoda, že se střídají ministři spravedlnosti tak ukrutně rychle. Vždy hrozí nebezpečí, že nový ministr bude chtít nějakou reformu. V tomto smyslu by se mělo vzpomínat na pana doktora Čermáka, který chtěl stabilizovat justici tím, že žádné reformy nebudou a chvála Bohu, také nebyli. Ale také brzy odešel... Pokud jde o současnou situaci v justici, je velká škoda, že se střídají ministři spravedlnosti tak ukrutně rychle
 Justice je i díky Ústavnímu soudu nezávislá, nestranná a transparentní. Kdo to chce vidět, to vidí. Převládá však úřednický způsob řízení soudů, nadřízenosti a podřízenosti, a to není dobře. Jedinou platformou, kde se o něčem diskutuje, je spolek Soudcovská unie. Po mnoha letech jsem


text:
se rozhodla, že chci-li něco změnit a předat své zkušenosti celoživotní soudkyně, měla bych tam vstoupit, což jsem také na jaře učinila.
 ČESKÁ POZICE: O samosprávných otázkách by se tedy mělo víc diskutovat než dosud?
 FORMÁNKOVÁ: Nejsem politik, takže se nemohu vyjadřovat ke všemu, tedy ani k tomu, čemu nerozumím, nebo nemám dostatek informací. Myslím však, že je dobře, že se práce na Nejvyšší radě soudnictví pozastavily. V justici mezi soudci – vyjma zmíněného spolku – se vůbec neodehrává vnitřní diskuse o představách a požadavcích a řešení vnitřní nezávislosti soudců. V justici mezi soudci – vyjma Soudcovské unie – se vůbec neodehrává vnitřní diskuse o představách a požadavcích a řešení vnitřní nezávislosti soudců
 Jsme službou pro lidi, sloužíme spravedlnosti a od toho musíme začít. Nemá to být nic nabubřelého, je to náš prostý úkol, ale velmi těžký. I my sami bychom se proto měli zamýšlet nad tím, jak tuto službu co nejlépe provádět.
 Nelíbí se mi, že by to vznikalo u zeleného stolu kdesi v Brně. Vždyť jsou soudy také v Chebu, v Aši, v severních Čechách nebo na severní Moravě. Nemohou to být jen nejvyšší soudy ve spolupráci se spolkem, které si to zařídí. Bez diskuse uvnitř justice by žádná Nejvyšší rada vytvářena být neměla. Právě u okresních a krajských soudů je totiž těžiště práce.
 ČESKÁ POZICE: Nyní máte určitě sklon rekapitulovat, které ze svých nálezů považujete za nejdůležitější...
 FORMÁNKOVÁ: Soudím celý život a každá kauza pro mne byla stejně důležitá, protože byla důležitá pro toho kterého účastníka. Nemůžete spoléhat na to, že podá opravný prostředek, nebo se bude domáhat práva u vyššího soudu. To ve mně zůstalo. Považuji proto za důležité i všechny své případy u Ústavního soudu. Soudím celý život a každá kauza pro mne byla stejně důležitá, protože byla důležitá pro toho kterého účastníka. Nemůžete spoléhat na to, že podá opravný prostředek, nebo se bude domáhat práva u vyššího soudu.
 Zmínila bych ale například kauzu týkající se neziskových nemocnic hned v prvním roce mého mandátu. Nicméně to nebyl jediný zajímavý nález. Od roku 2006 probíhaly ekonomické reformy, o kterých jsme také rozhodovali. Šlo třeba také o kauzu týkající se Ústavu pro studium totalitních režimů, ale rovněž o případy spojené s Lisabonskou smlouvou a naším vztahem k Evropě.
 ČESKÁ POZICE: Podle vzpomínek Pavla Rychetského to vypadá, že v dobách nálezů o Ústavu pro studium totalitních režimů či regulačních poplatků, nebyla u Ústavního soudu příliš dobrá atmosféra. Soudci se totiž rozdělily na dvě skupiny. Byly to těžké časy?
 FORMÁNKOVÁ: Nesdílím pohled doktora Rychetského. Jsem mladší, přistupovala jsem k tomu bez vazeb jeho generace a hlasovala jsem s těsnou většinou, která ústav podpořila. Někteří kolegové možná vnímali tuto kauzu trochu osobně, z mého pohledu to tak ale nebylo. Neměla jsem tedy problém s nimi dál komunikovat. Prezidentu Klausovi se podařil z mého pohledu optimální mix praktiků a teoretiků a každý jsme do mozaiky vždy něčím přispívali
 Všech čtrnáct soudců byli lidé, kterých jsem si odborně, ale také lidsky vážila, a to bez rozdílu. Tak dramaticky bych to tedy neviděla.


text:
Bylo to podobné jako v jiných kauzách, kde se tvoří těsná většina. Lišili jsme se názorově, ale neměli jsme problém spolu zajít na večeři nebo do kina. Třeba ne hned ten den, ale domluvit se. Byly jsme k sobě velmi kolegiální a velmi jsme se respektovali.
 ČESKÁ POZICE: Je to pro Ústavní soud atypické, nebo to tak funguje i na jiných soudech?
 FORMÁNKOVÁ: Bylo to jedinečné i ve srovnání s prvním desetiletím ústavních soudů, které bylo alespoň podle vzpomínek pamětníků více atomizované. Ale prezidentu Klausovi se podařil z mého pohledu optimální mix praktiků a teoretiků a každý jsme do mozaiky vždy něčím přispívali.
 Myslím, že tady nebyl nikdo, kdo by měl pocit, že je zbytečný, že nezvládá svoji agendu. Každý názor, i když třeba nakonec nezískal podporu, byl akceptovatelný. Je totiž třeba, aby názorů zaznívalo hodně a z nich se pak vytvořil po hlasování ten většinový. Vždy mě psychicky trápily neskončené věci, proto jsem se snažila mít co nejméně takzvaných nedodělků. Lépe se to tedy snižovalo.
 Mezi námi byly postavy výraznější a méně výrazné, ale tak je to v každém kolektivu. Vždy jsem ale měla pocit, že každý hraje roli, kterou chce hrát. Jiná mu není vnucována a on je s tou svou rolí – protože si ji vybral – spokojený. Lídry byli především oba dva místopředsedové, doktorka Wagnerová a profesor Holländer. A jim sekundovali další výrazné postavy, ať už svými souhlasnými, nebo oponentními názory.
 ČESKÁ POZICE: Z Ústavního soudu jste odešla s čistým stolem, nezůstalo po vás vůbec nic nedodělaného. Jak se vám to podařilo?
 FORMÁNKOVÁ: Vždy mě psychicky trápily neskončené věci, proto jsem se snažila mít co nejméně takzvaných nedodělků. Lépe se to tedy snižovalo. Na počátku letošního roku mě napadlo, že by to bylo hezké. Z plně zatížených soudců se totiž o něco takového ještě nikdo nepokusil, a proto jsem se o to pokusila já. Je to o organizaci práce, logistice, zkušenostech a projevila se i kvalita mého týmu.
 Nyní se tak vracím k plzeňskému krajskému soudu. Jsem velká patriotka a Plzeň je teď městem kultury, které se rozvíjí všemi směry. Do toho patricijského města na soutoku čtyř řek se vlastně těším.
 Zdroj: ceskapozice.cz, 18.9. 2015


text:
Kontrolní hlášení v otázkách a odpovědích
 S účinností od 1. 1. 2016 byla do zákona o DPH (zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů - dále jen zákon o DPH) začleněna nová povinnost podávat tzv. „kontrolní hlášení". Jedná se o nová ustanovení zákona, konkrétně jde o § 101c až § 101i. S blížícím se termínem pro jeho první podání (25.2.2016) je vhodné ujasnit si některé postupy při plnění této nové povinnosti.
 Kontrolní hlášení je nové formulářové podání, které obsahuje údaje o přijatých a uskutečněných zdanitelných plněních, u kterých má plátce povinnost odvést daň na výstupu, nebo u kterých uplatňuje nárok na odpočet daně. Tyto údaje budou sloužit správci daně k odhalení daňových úniků a podvodů. Získané údaje bude správce daně analyzovat a porovnávat navzájem mezi účastníky jednotlivých obchodních transakcí tak, aby dokázal včas odhalit případné riziko daňového úniku a zabránit nezákonnému odčerpávání finančních prostředků ze státního rozpočtu.
 Kdo je povinen podat KH
 Kontrolní hlášení obecně podávají osoby registrované k DPH v tuzemsku jako plátci daně, přičemž není rozhodné, zda se jedná o tuzemský nebo zahraniční subjekt. Identifikovaná osoba ani osoba neregistrovaná k DPH (neplátce daně) kontrolní hlášení nepodává.
 Povinnost podat kontrolní hlášení má plátce daně, pokud v tzv. sledovaném období:
 uskutečnil zdanitelného plnění s místem plnění v tuzemsku, nebo přijal úplatu (zálohu) přede dnem uskutečnění tohoto plnění (tj. vyplňuje řádky 1, 2 nebo 25 daňového přiznání k DPH);
 přijal zdanitelné plnění s místem plnění v tuzemsku, nebo poskytl úplatu (zálohu) přede dnem uskutečnění tohoto plnění a u tohoto přijatého zdanitelného plnění (poskytnuté úplaty) v daném období uplatňuje nárok na odpočet daně (tj. vyplňuje řádky 40, 41 nebo 10 a 11 daňového přiznání k DPH) nebo,
 přijal plnění, u nichž příjemci (plátci) vzniká povinnost přiznat daň podle § 108 odst. 1 písm. b) a c), a to z řádků 3, 4, 5, 6, 9, 12 a 13 daňového přiznání k DPH);
 uskutečnil či přijal plnění ve zvláštním režimu pro investiční zlato (podrobněji viz § 101c odst. 1 písm. c) zákona o DPH).
 Jsem povinen podávat kontrolní hlášení, pokud jsem přijal zdanitelné plnění, u kterého mám nárok na odpočet daně, ale v daném zdaňovacím období odpočet neuplatním?
 Ne, kontrolní hlášení nejste povinen podat. Podmínka uplatnění odpočtu u přijatého zdanitelného plnění není výslovně v zákoně zmíněna, přesto lze vyvodit z pokynů k vyplnění kontrolního hlášení, které byly zveřejněny finanční správou, že povinnost podat kontrolní hlášení u přijatých zdanitelných plnění je jen v případě, kdy uplatňujete nárok na odpočet daně. Výjimkou jsou přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesené daňové povinnosti, která se zahrnují do kontrolního hlášení i v případě, že neuplatňujete nárok na odpočet daně.
 Jsem plátce uskutečňující pouze plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně dle § 51 zákona o DPH a v daném zdaňovacím období jsem uskutečnil pouze osvobozená plnění a přijal zdanitelná plnění, která se vztahují k této osvobozené činnosti. Mám povinnost podat kontrolní hlášení?
 Protože jste přijal pouze zdanitelná plnění, u kterých nemůžete uplatnit nárok na odpočet daně (souvisejí výhradně s činností


text:
osvobozenou bez nároku na odpočet daně), nemáte povinnost podávat kontrolní hlášení.
 U právnických osob se podává kontrolní hlášení vždy za kalendářní měsíc, bez ohledu na to zda má plátce měsíční či čtvrtletní zdaňovací období. V případě fyzických osob se kontrolní hlášení podává podle svého zdaňovacího období pro podávání daňového přiznání.
 Kontrolní hlášení se podává do 25 dnů po skončení kalendářního měsíce, u fyzických osob se čtvrtletním zdaňovacím obdobím se podává ve lhůtě do 25 dnů po skončení daného kalendářního čtvrtletí spolu s daňovým přiznáním k DPH. První období, za které se podává kontrolní hlášení, je leden 2016 nebo 1. čtvrtletí 2016.
 Jsem právnická osoba se čtvrtletním zdaňovacím obdobím. V měsíci lednu 2016 jsem neuskutečnil ani nepřijal žádné zdanitelné plnění. V měsíci únoru jsem přijal pouze jedno zdanitelné plnění - nákup zboží. V březnu 2016 jsem nakoupené zboží prodal (uskutečněné zdanitelné plnění). Za jaká období musím podat kontrolní hlášení a v jaké lhůtě?
 V lednu 2016 jste nepřijal ani neuskutečnil žádné zdanitelná plnění, nevzniká Vám tedy povinnost podat kontrolní hlášení. Za únor i březen jste povinen podat kontrolní hlášení. Za únor kontrolní hlášení podáte do 25. března, za březen do 25. dubna společně s daňovým přiznáním za 1. čtvrtletí.
 Kontrolní hlášení může být řádné, opravné nebo následné. Řádné kontrolní hlášení se podává vždy pokud je podáváno jako první za dané období. Opravné kontrolní hlášení je hlášení, které nahrazuje řádné kontrolní hlášení a je podáno ve lhůtě pro podání řádného kontrolního hlášení. Následné kontrolní hlášení se podává v případech opravy původně uvedených údajů po uplynutí lhůty pro podání řádného kontrolního hlášení. Následné kontrolní hlášení je nutné podat do 5 pracovních dnů ode dne zjištění nesprávných nebo neúplných údajů uvedených v již podaném kontrolním hlášení.
 Dne 15. března 2016 jsme zjistili, že jsme v lednu 2016 uplatnili nesprávnou sazbu daně u několika uskutečněných plnění. Musíme podat dodatečné daňové přiznání a následné kontrolní hlášení za leden 2016? A pokud ano, v jakém termínu?
 Pokud jste uvedli na daňové doklady nesprávnou sazbu daně, je nezbytné je opravit prostřednictvím vystavení opravného daňového dokladu dle § 43 zákona o DPH. Opravný daňový doklad (dle § 43) nemůžete zahrnout do zdaňovacího období, kdy byl vystaven, ale je nutné tuto opravu promítnout zpětně do původního období, kdy se uskutečnilo zdanitelné plnění. Je tedy nutné podat následné kontrolní hlášení za měsíc leden 2016, a to do 21. března 2016 (do 5ti pracovních dní od zjištění nesrovnalostí). V následném kontrolním hlášení uvedete všechny údaje z lednového kontrolního hlášení a promítnete opravy. Dále máte povinnost podat dodatečné daňové přiznání k DPH za měsíc leden 2016 v termínu do konce následujícího měsíce (tj. do 31. března 2016).
 Forma podávání kontrolního hlášení
 Kontrolní hlášení lze podat výhradně elektronicky na elektronickou adresu podatelny správce daně ve formátu (.XML) a struktuře (XSD schéma) zveřejněné správcem daně. Informace o příslušném formátu a struktuře kontrolního hlášení jsou dostupné na daňovém portále finanční správy.
 V souladu s § 71 odst. 1 zákona č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen daňový řád), to lze učinit datovou


text:
zprávou:
 odeslanou prostřednictvím datové schránky nebo
 Dle § 71 odst. 3 daňového řádu to lze učinit také prostřednictvím datové zprávy bez uznávaného elektronického podpisu, pokud je toto podání potvrzeno do 5 dnů ode dne, kdy došlo správci daně. V případě kontrolního hlášení pak platí, že toto potvrzení musí být učiněno nejpozději ve lhůtě pro podání kontrolního hlášení.
 Nemám uznávaný elektronický podpis, podal jsem tedy kontrolní hlášení za leden 2016 prostřednictvím daňového portálu finanční správy nepodepsané. Je toto podání účinné?
 Ano, za podmínky, že do 25. února doručíte svému místně příslušnému správci daně tzv. E-tiskopis, vygenerovaný daňový portálem při podávání nepodepsaného kontrolního hlášení, který potvrzuje podání učiněné datovou zprávou neopatřenou uznávaným elektronickým podpisem.
 Co je obsahem kontrolního hlášení
 Údaje, které je plátce povinen vyplnit do kontrolního hlášení jsou stanoveny formulářem kontrolního hlášení a informacemi k jeho vyplnění, které byly zveřejněny na daňovém portále finanční správy. Kontrolní hlášení obsahuje kromě identifikačních údajů (označení místně příslušného správce daně, obchodní jméno plátce daně, období za které se podává kontrolní hlášení atd.) zejména údaje o jednotlivých uskutečněných a přijatých zdanitelných plnění. Do kontrolního hlášení vstupují údaje z daňových dokladů. Konkrétně se uvádí evidenční číslo daňového dokladu, DIČ odběratele (dodavatele), datum uskutečnění zdanitelného plnění, základ daně, výše daně, případně další doplňující údaje jako například kód předmětu plnění uváděný u plnění v rámci přenesené daňové povinnosti apod.
 Formulář kontrolního hlášení je rozčleněn na jednotlivé oddíly:
 A. Plnění, u kterých je plátce povinen přiznat daň a uskutečněná plnění v režimu přenesené daňové povinnosti
 A.1. Uskutečněná zdanitelná plnění v režimu přenesené daňové povinnosti
 A.2. Přijatá zdanitelná plnění, u kterých je povinen přiznat daň příjemce dle § 108 odst. 1 písm. b) a c) zákona o DPH
 A.3. Uskutečněná plnění ve zvláštním režimu pro investiční zlato podle § 101c odst. 1 písm. c) bod 2 zákona o DPH
 A.4. Uskutečněná zdanitelná plnění a přijaté úplaty s povinností přiznat daň dle § 108 odst. 1 písm. a) zákona o DPH s hodnotou nad 10.000,- Kč včetně daně a všechny provedené opravy podle § 44 bez ohledu na limit
 B.1. Přijatá zdanitelná plnění v režimu přenesení daňové povinnosti, u kterých je povinen přiznat daň příjemce dle § 92a
 C. Kontrolní řádky na daňové přiznání k DPH
 Údaje se do kontrolního hlášení uvádějí tak jak jsou na daňovém dokladu, a to buď v haléřích nebo zaokrouhlené na celé koruny. V oddílech A.1 až A.4 a B.1 a B.2 se uvádí údaje v členění dle jednotlivých daňových dokladů, v oddílu A.5 a B.3 souhrnně za všechny daňové doklady.
 U přijatých daňových dokladů, u kterých je plátce povinen uplatňovat nárok na odpočet daně jen v poměrné výši dle § 75 zákona o DPH se tyto doklady uvádí v již v pokrácené výši, tak jak jsou uvedeny v daňovém přiznání. Plnění podléhající krácení dle § 76 zákona o DPH se uvádějí v kontrolním hlášení v nezkrácené výši.
 Do kontrolního hlášení uvedete hodnotu odpočtu (tj. související základ daně a daň - dle sazby) v částečné (poměrné) výši. Pokud vyplňujete oddíl B.2. kontrolního hlášení, ve sloupci „Použit poměr"


text:
uvedete v daném případě „ANO".
 Do kontrolního hlášení uvedete celou hodnotu základu daně a daň na vstupu (tj. nikoliv v krácené výši). Samotné krácení odpočtu se provádí až v daňovém přiznání na řádcích 51 až 53, které se neuvádí v kontrolním hlášení. Pokud dané plnění spadá do oddílu B.2. kontrolního hlášení, ve sloupci „Použit poměr" uvedete v daném případě „NE".
 V případě, že jsou na daňovém dokladu uvedena plnění spadající do různých režimů, je nutné tyto rozepsat do jednotlivých částí kontrolního hlášení, ke kterým přísluší. V případě posouzení limitu 10.000,- Kč (u oddílů A.4 x A.5 a B.2 x B.3) je rozhodující celkový součet všech plnění uvedených na daňovém dokladu bez ohledu na jejich režim.
 Uskutečnil jsem plnění v rámci režimu přenesené daňové povinnosti ve výši 130.000,- Kč a současně plnění v běžném režimu za 20.000,- Kč. Vše bylo uvedeno na jednom daňovém dokladu. Jak to bude uvedeno v kontrolním hlášení?
 Do kontrolního hlášení uvedete totožné číslo daňového dokladu na dvou řádcích: jednou v oddílu A.1. a jednou v oddílu A.4. - dle příslušného „režimu" plnění. Pokud by dodání v běžném režimu nepřevýšilo částku 10 000 Kč, uvádělo by se taktéž v oddílu A.4, neboť příslušný daňový doklad ve své souhrnné částce převyšuje stanový limit 10.000,- Kč včetně daně.
 Do jakého oddílu kontrolního hlášení mám zahrnout vystavený daňový doklad, na kterém je uvedeno osvobozené nájemné za 20.000,- Kč a paušální spotřeba elektřiny za 5.000,- Kč včetně 21 % DPH.
 Osvobozená plnění se nezahrnují do kontrolního hlášení, tzn. Vámi fakturované nájemné se nebude v hlášení uvádět. Avšak pro posouzení do kterého oddílu kontrolního hlášení zařadit zdanitelné plnění (spotřebu elektřiny) je nutno brát v úvahu celkovou hodnotu na daňovém dokladu i včetně plnění osvobozených. Hodnota na daňovém dokladu přesahuje částku 10.000,- Kč včetně DPH (20.000,- nájemné + 5.000,- elektřina = 25.000,- Kč), tj. doklad bude uveden v oddíle A.4, kde bude uvedena pouze částka fakturovaná za elektřinu. Obdobně by se postupovalo i u přijatého daňového dokladu při posouzení limitu pro rozdělení do oddílů B.2 a B.3.
 V případě splátkového kalendáře podle § 31 zákona o DPH nebo platebního kalendáře podle § 31a zákona o DPH se bude každé dílčí zdanitelné plnění (nebo související úplata) vykazovat samostatně do kontrolního hlášení za období, do kterého spadá podle data uskutečnění zdanitelného plnění (data přijetí úplaty) se stejným evidenčním číslem daňového dokladu.
 Platíme zálohy na elektrickou energii dle platebního kalendáře ve výši 6.000,- Kč včetně daně každý měsíc. Na platebním kalendáři je rozpis záloh na celý rok - tj. 12 splátek. Do jakého oddílu kontrolního hlášení (B.2 nebo B.3) je máme uvést. Zálohy jsou splatné 15. dne v měsíci, platíme je s určitým předstihem cca 10. dne v měsíci. Jaké DUZP bude uvedeno v kontrolním hlášení? Nebude na závadu, pokud dodavatel uvede ve svém kontrolním hlášení datum jiné (např. datum následujícího dne)?
 Jednotlivé splátky uvedené v platebním kalendáři se budou uvádět do kontrolního hlášení každý měsíc, za předpokladu, že bylo opravdu v daném měsíci zaplaceno. Každá platba zálohy patří do oddílu B.2, protože celková hodnota všech


text:
plnění uvedených na daňovém dokladu je vyšší než limit 10.000,- Kč (12 měs. x 6.000,- Kč = 72.000 > 10.000). Datum uskutečnění plnění bude vyplněno podle data přijetí platby dodavatelem. Pokud odešla platba za únor z Vašeho účtu např. 10.2.2016 uvedete toto datum do kontrolního hlášení. V případě, že dodavatel obdrží platbu později a uvede do kontrolního hlášení datum např. 11.2.2016 není to chyba a systém správce daně by měl být schopen tyto rozdíly tolerovat.
 Platíme zálohy dle platebního kalendáře měsíčně ve výši 1210,- Kč včetně daně. Vzhledem k nízké částce si neuplatňujeme odpočet ze zaplacených záloh a odpočet uplatníme až při vyúčtování konečné spotřeby na základě přijatého daňového dokladu. Např. skutečná spotřeba vyúčtovaná daňovým dokladem č. 2016011 vystaveným v listopadu 2016 činila 15.000,- Kč + 3.150 Kč DPH, odečtené zálohy 10.000,- + 2100,- Kč (za období leden až říjen 2016), doplatek 5.000,- Kč + 1.050,- Kč, DUZP je 30.11.2016. Můžeme tak postupovat i nadále? Jak to máme uvést do kontrolního hlášení?
 Tento postup je možné nadále používat, ovšem způsobuje při vyplnění kontrolního hlášení určité komplikace, protože musíte nárok na odpočet daně uplatňovaný v listopadu rozdělit podle jednotlivých daňových dokladů. V období leden až říjen 2016 si neuplatňujete nárok na odpočet, zálohy nejsou uvedeny ani v daňovém přiznání ani v kontrolním hlášení. Za měsíc listopad uvedete v daňovém přiznání celkový nárok na odpočet daně 3.150,- Kč (2.100,- ze záloh, 1.050,- z doplatku). Do kontrolního hlášení musí být uvedeny oba daňové doklady v oddílu B.2. se správným DUZP, respektive datem přijetí platby.
 Např. (ev. č. platebního kalendáře je PK1, datum platby vždy k 10. dni v měsíci)
 číslo řádku DIČ dodavatele Ev. č. daň. dokladu DPPD Základ daně Daň
 1 CZ12345678 PK1 10.1. 1.000 210
 2 CZ12345678 PK1 10.2. 1.000 210
 .... (na ř. 3 až 9 stejně uvedete zálohy placené v březnu až září)
 10 CZ12345678 PK1 10.10. 1.000 210
 11 CZ12345678 2016011 30.11. 5.000 1.050
 V lednu 2016 bylo uskutečněno zdanitelné plnění ve formě dodání zboží. V únoru 2016 bylo zboží odběratelem reklamováno a vráceno dodavateli. Dodavatel reklamaci koncem března 2016 v plné výši uznal, a protože se plnění neuskutečnilo (bylo vráceno) v dubnu 2016 vystavil a doručil odběrateli opravný doklad (dobropis). Ve kterém období tuto opravu základu daně a výše daně zahrne do přiznání a kontrolního hlášení dodavatel, a kdy odběratel.
 Oprava základu daně a výše daně je samostatné zdanitelné plnění, které u dodavatele vstupuje do období, kdy provedl opravu a doručil daňový doklad, což bude ve Vašem dotazu období duben 2016. U odběratele je situace bohužel rozdílná. Dle § 74 odst. 1 zákona o DPH platí, že plátce je povinen provést snížení nároku na odpočet daně v období, ve kterém se dozvěděl o okolnostech rozhodných pro vznik povinnosti ji provést. Za tyto okolnosti lze považovat uznání reklamace, ze kterého je zřejmé, že nepochybně dojde k opravě základu daně a daně. Proto odběratel opravu základu daně a výše daně (snížení nároku na odpočet daně) provede již v březnu a v tomto období je povinen ji vykázat v daňovém


text:
přiznání a kontrolním hlášení, přestože ještě neobdržel od dodavatele opravný daňový doklad.
 Jsme firma prodávající osobní automobily i fyzickým osobám - nepodnikatelům. Do jakého oddílu kontrolního hlášení máme uvést prodej automobilu v hodnotě 300.000,- Kč, kdy nevím jestli je daná fyzická osoba podnikatel nebo ne?
 Při prodeji fyzické osobě byste si měli vyjasnit, zda fyzická osoba jedná jako osoba povinná k dani - podnikatel - nebo ne. V případě, že je prodej realizován pro podnikatele měl by Vám vždy sdělit DIČ a požádat Vás o vystavení daňového dokladu. V takovém případě prodej bude uveden v oddílu A.4 (hodnota vyšší než 10.000,- Kč). Pokud Vám DIČ nesdělí, jste oprávněni předpokládat, že se o osobu povinnou k dani (podnikatele) nejedná. Potom Vám nevzniká povinnost vystavit daňový doklad a tuto transakci vykážete v oddílu A.5 kontrolního hlášení.
 Přefakturoval jsem spotřebu elektřiny na nájemce. Uplatňuji postup dle § 36 odst. 11 zákona o DPH. Musím toto plnění uvést do kontrolního hlášení?
 Podle § 36/11 zákona o DPH se do základu daně nezahrnují částky přijaté od odběratele, pokud byly zaplaceny jeho jménem a na jeho účet, účtuje-li se o nich jako o průběžných položkách, a není-li dodavatelem uplatněn nárok na odpočet daně na vstupu. Podle Informace ministerstva financí ze dne 9. 12. 2008 je možné tento postup uplatnit i v případě zajištění služeb a zboží (teplo, chlad, plyn, elektřina a voda), jejichž poskytování je spojeno s užíváním bytu nebo nebytového prostoru. Pokud je postupováno tímto způsobem nejedná se o uskutečněné zdanitelné plnění a plátce nemá povinnost uplatnit daň na výstupu. Takovéto plnění se neuvádí ani do daňového přiznání ani do kontrolního hlášení.
 Závěrem lze uvést, že kontrolní hlášení nenahrazuje podání souhrnného hlášení (dle § 102 zákona o DPH). Na druhou stranu údaje uváděné v kontrolním hlášení odpovídají údajům dosud vykazovaným ve výpisu z evidence pro účely daně z přidané hodnoty ve vztahu k režimu přenesení daňové povinnosti (dle § 92a zákona o DPH). Z tohoto důvodu je povinnost podání tohoto výpisu od 1.1.2016 zrušena.
 Zde uvedené dotazy a odpovědi nepostihují problematiku kontrolního hlášení vyčerpávajícím způsobem. Jsou zde uvedeny pouze nejčastější dotazy získané v průběhu přednáškové činnosti autora článku. Pro ty zvídavé plátce, kteří nenalezli odpověď v tomto článku doporučím navštívit internetové stránky finanční správy týkající se kontrolního hlášení - odpovědi na dotazy (http://www.financnisprava.cz/cs/dane-a-pojistne/dane/dan-z-pridane-hodnoty/kontrolni-hlaseni-DPH/dotazy-a-odpovedi), kde jsou vysvětleny i další problémové okruhy.


text:
Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo vrchní ministerský rada – vedoucí oddělení dalšího vzdělávání Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy Č. j.: MSMT-43444/2015-1
 Státní tajemník v Ministerstvu školství, mládeže a tělovýchovy jako služební orgán příslušný podle § 10 odst. 1 písm. f) zákona č. 234/2014 Sb., o státní službě (dále jen „zákon“), vyhlašuje výběrové řízení na služební místo vrchní ministerský rada – ...
 Oznámení o vyhlášení spojeného výběrového... Oznámení o vyhlášení spojeného výběrového řízení na dvě služební místa ministerského rady v oddělení dalšího vzdělávání odboru dalšího vzdělávání a péče o pedagogické pracovníky Ministerstva školství, mládeže a ...
 Státní tajemník v Ministerstvu školství, mládeže a tělovýchovy jako služební orgán příslušný podle § 10 odst. 1 písm. f) zákona č. 234/2014 Sb., o státní službě (dále jen „zákon“), vyhlašuje spojené výběrové řízení na dvě služební místa ministerského rady ...
 MPSV: Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo ministerský rada v oddělení projektů systému DPV a podpory zaměstnanosti (SM 8 22 013 )
 Státní tajemník v Ministerstvu práce a sociálních věcípříslušný podle §10 odst. 1 písm. f) zákona č. 234/2014 Sb., o státní službě (dále jen „zákon“), vyhlašuje výběrové řízení na služební místo ministerský rada v oddělení projektů systému DPV a podpory ...
 MŠMT: Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na obsazení služebního místa vrchního ministerského rady – VEDOUCÍ ODDĚLENÍ DALŠÍHO VZDĚLÁVÁNÍ, osobou v pracovním poměru na dobu určitou (zástup za MD/RD)
 Náplň práce: odpovídá za koncepční, legislativní a metodickou činnost v oblasti dalšího vzdělávání, rekvalifikací a kariérového poradenství v celoživotní perspektivě; odpovídá za koncepci uznávání výsledků dalšího vzdělávání a implementaci zákona č. 179/ ...
 MPSV: Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo ministerský rada v oddělení projektů systému DPV a podpory zaměstnanosti (SM 822 015)
 MPSV: Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo ministerský rada v oddělení projektů systému DPV a podpory zaměstnanosti (SM 822 014)
 Vrchní referent/rada - odborný pracovník poradenství a dalšího vzdělávání, KrP Brno
 Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo vrchní referent/rada – odborný pracovník poradenství a dalšího vzdělávání v Oddělení zprostředkování a poradenství Odboru zaměstnanosti Krajské pobočky ÚP ČR v Brně. Více o nabídce na uvedeném ...
 Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání, KoP Klatovy
 Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání Kontaktního pracoviště Klatovy Krajské pobočky Úřadu práce ČR v Plzni. Více o nabídce na uvedeném odkazu. Posuzovány budou žádosti zaslané ve lhůtě ...
 Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání, KoP Prostějov
 Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání Kontaktního pracoviště v Prostějově Krajské pobočky Úřadu práce ČR v Olomouci. Více o nabídce na uvedeném odkazu. Posuzovány budou žádosti zaslané ...
 Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání, KoP Šumperk
 Oznámení o vyhlášení výběrového řízení na služební místo Vedoucí oddělení poradenství a dalšího vzdělávání Kontaktního pracoviště v Šumperku Krajské pobočky Úřadu práce ČR v Olomouci Více o nabídce na uvedeném odkazu. Posuzovány budou žádosti zaslané ve ...


text:
22 Cdo 2514/2013
 Dotčené předpisy: § 237 odst. 1 písm. c) o. s. ř. ve znění od 01.01.2013
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Jiřího Spáčila, CSc., a soudců Mgr. Michala Králíka, Ph.D., a Mgr. Davida Havlíka ve věci žalobkyně H. H., zastoupené JUDr. Václavem Blovským, advokátem se sídlem v Praze 2, Sokolská 1788/60, proti žalovanému J. H., zastoupenému JUDr. Jaroslavem Hostinským, advokátem se sídlem v Praze 3, Vinohradská 2134/126, o žalobě na obnovu řízení, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 1 pod sp. zn. 13 C 278/2008, o dovolání žalovaného proti usnesení Městského soudu v Praze ze dne 29. ledna 2013, č. j. 18 Co 454/2012-492, takto:
 II. Žalovaný je povinen nahradit žalobkyni na nákladech dovolacího řízení částku 2.178,- Kč do tří dnů od právní moci tohoto usnesení k rukám jejího zástupce JUDr. Václava Blovského. Stručné odůvodnění
 Městský soud v Praze jako soud odvolací k odvolání žalovaného usnesením ze dne 29. ledna 2013, č. j. 18 Co 454/2012-492, potvrdil usnesení Obvodního soudu pro Prahu 1 ze dne 21. února 2012, č. j. 13 C 16/2004-446 (správně č. j. 13 C 278/2008-446), kterým soud zamítl návrh na povolení obnovy řízení vedeného u Obvodního soudu pro Prahu 1 pod sp. zn. 17 C 32/1995 vztahující se k rozsudku jmenovaného soudu ze dne 18. června 2002, č. j. 17 C 32/1995-114, ve spojení s rozsudkem Městského soudu v Praze ze dne 2. října 2002, č. j. 13 Co 477/2002-455.
 Obsah usnesení soudů obou stupňů, obsah dovolání i vyjádření, které k němu bylo podáno, jsou účastníkům známy, a proto na ně dovolací soud pro stručnost odkazuje.
 V dané věci je pro posouzení věci podstatné skutkové zjištění, zda žalovaný již v původním řízení mohl vědět (mít objektivní podezření), že šlo o padělky obrazů. Toto zjištění je výsledkem hodnocení důkazů; nejde tedy o posouzení právní otázky ve smyslu § 237 o. s. ř. Dovolatel poukazuje na údajný rozdíl v hodnocení procesní otázky v rozhodnutích Nejvyššího soudu ze dne 5. ledna 2005, sp. zn. 22 Cdo 2815/2004, a ze dne 21. srpna 2008, sp. zn. 22 Cdo 2932/2008. V prvním z těchto rozhodnutí se uvádí: Vyjde-li po skončení řízení najevo, že umělecký předmět, jehož ocenění bylo významné pro výsledek řízení, o jehož pravosti nebylo důvodu pochybovat, je padělkem, jde o novou skutečnost ve smyslu § 221 odst. 1 písm. a) o. s. ř. Ve věci sp. zn. 22 Cdo 2932/2008 však Nejvyšší soud jen konstatoval, že soudy v nalézacím řízení pominuly skutečnosti tvrzené žalovanou, které podle jeho názoru mohly být významné. Dovolací soud jinak nevyslovil žádný závazný názor o tom, zda žalovaný věděl či měl vědět o tom, že jde o padělky, pouze upozornil na skutečnosti, které měly být při hodnocení důkazů vzaty v úvahu, soudy je však opomenuly. Vztah rozhodnutí ve věci sp. zn. 22 Cdo 2932/2008 k rozhodnutí ve věci sp. zn. 22 Cdo 2815/2004 byl v prvně uvedeném rozhodnutí vysvětlen (str. 6); lze jen opakovat, že okruh přezkoumávaných skutečností nebyl v těchto rozhodnutích totožný. Jestliže soudy vzaly v


text:
KSHK 42 INS 9323/2013-B
 Č.j.: KSHK 42 INS 9323/2013-B 21/celk.2
 Krajský soud v Hradci Králové rozhodl samosoudkyní JUDr. Jolana Maršíková v insolvenční věci dlužníka Vratislava anonymizovano , r. č. 560417/1837, třída Osvobození 74, 550 01 Broumov-Velká Ves, k žádosti insolvenčního správce
 Soud povoluje výjimku ze zákazu nabývání majetku z majetkové podstaty dlužníka Vratislava anonymizovano , r. č. 560417/1837, třída Osvobození 74, 550 01 Broumov-Velká Ves, pro pana Petra anonymizovano , anonymizovano a paní Jitku anonymizovano , anonymizovano , bytem třída Osvobození 41, Velká Ves-Broumov, ohledně nemovitostí: v obci Broumov a katastrálním území Velká Ves u Broumova zapsaných na LV 2398 -spoluvlastnický podíl o velikosti 1/2 na pozemku p. . 254/1-zahrada o výměře 324 č m2, -spoluvlastnický podíl o velikosti 1/2 na pozemku p. . 260/1-trvalý travní porost o č výměře 1591 m2, -spoluvlastnický podíl o velikosti 1/2 na pozemku p. 262/1-trvalý travní porost o č. výměře 3234 m2, v obci Broumov a katastrálním území Velká Ves u Broumova zapsané na LV 579 -pozemek st.p.č. 54/34-zastavěná plocha a nádvoří o výměře 166 m2, jehož součástí je budova bez čp/če (způsob využití zemědělská stavba.
 Krajský soud v Hradci Králové usnesením vydaným dne 20.1.2014 pod čj. KSHK 42 INS 9323/2013-B9 schválil oddlužení dlužníka formou splátkového kalendáře.
 Podáním ze dne 11.8.2015 požádal insolvenční správce o udělení souhlasu s nabytím majetku osobou blízkou. K žádosti připojil pokyn zajištěného věřitele ze dne 29.7.2015 k přímému prodeji mimo dražbu. Z pokynu zajištěného věřitele vyplývá, že shora uvedené nemovitosti mají být prodány zájemcům Petru a Jitce Sukovým do SJM. V pokynu zajištěného věřitele jsou stanoveny ceny, za které mají být nemovitosti zpeněženy. Tento pokyn je závazný pro všechny účastníky zpeněžování. Podáním ze dne 27.7.2015 (evidovaným pod B36 ve spise 35 (42) INS 8781/2013 vedeném pro řízení manželky dlužníka) požádali o udělení souhlasu s nabytím majetku osovou blízkou manželé Petr a Jitka Sukovi.
 Podle § 295 odst. 1 zákona č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení v platném znění (dále jen IZ), dlužník, osoby mu blízké a osoby, které s ním tvoří koncern, nesmí nabývat majetek náležející do majetkové podstaty, a to ani v případě, že k jeho zpeněžení došlo dražbou; tento majetek nesmí být na ně převeden ani ve lhůtě 3 let od skončení konkursu, i když jim svědčí zákonné předkupní právo. Právní úkony uskutečněné v rozporu s tímto ustanovením jsou neplatné; považují se však za platné, pokud se ten, kdo je jimi dotčen, neplatnosti nedovolá. Neplatnosti se nemůže dovolávat ten, kdo ji sám způsobil. Podle odst. 3 citovaného ustanovení Na návrh osob uvedených v odstavci 1 nebo v odstavci 2 písm. a) až e) a po vyjádření věřitelského výboru může insolvenční soud v odůvodněných případech povolit výjimku ze zákazu nabývání majetku z majetkové podstaty. Má-li k nabytí tohoto majetku dojít až po skončení konkursu, rozhodne o tomto návrhu insolvenční soud samostatně a tuto výjimku může v takovém případě povolit i osobám uvedeným v odstavci 2 písm. f); proti jeho rozhodnutí může podat odvolání jen osoba, která návrh podala.
 Poučení: Proti tomuto usnesení není odvolání přípustné.


text:
2Azs225/2017
 2 Azs 225/2017-22
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátì slo3⁄4eném z pøedsedkynì JUDr. Milu1e Do1kové a soudcù JUDr. Josefa Baxy a Mgr. Evy ©onkové v právní vìci 3⁄4alobkynì: S. G., zastoupená Mgr. Ing. Janem Procházkou, LL.M. eur., advokátem se sídlem Karolinská 654/2, Praha 8, proti 3⁄4alovanému: Policie ÈR, Øeditelství slu3⁄4by cizinecké policie, se sídlem Ol1anská 2, Praha 3, proti rozhodnutí 3⁄4alovaného ze dne 13. 2. 2017, è. j. CPR-3693-3/ÈJ-2017-930310-V243, v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobkynì proti rozsudku Mìstského soudu v Praze ze dne 4. 5. 2017, è. j. 4 A 20/2017-40,
 [1] Rozhodnutím Policie ÈR, Krajského øeditelství policie hl. m. Prahy (dále jen správní orgán prvního stupnì ) ze dne 10. 1. 2017, è. j. KRPA-11866-16/ÈJ-2017-000022 (dále jen prvostupòové rozhodnutí ) bylo 3⁄4alobkyni (dále jen stì3⁄4ovatelka ) podle § 119 odst. 1 písm. b) bodu 1 a § 119 odst. 1 písm. c) bodu 2 zákona è. 326/1999 Sb., o pobytu cizincù na území Èeské republiky a o zmìnì nìkterých zákonù, v rozhodném znìní (dále jen zákon o pobytu cizincù ) ulo3⁄4eno správní vyho1tìní a stanovena doba dvou let, po kterou nelze stì3⁄4ovatelce umo3⁄4nit vstup na území èlenských státù Evropské unie.
 [2] Proti prvostupòovému rozhodnutí brojila stì3⁄4ovatelka odvoláním. ®alovaný je shora oznaèeným rozhodnutím (dále jen rozhodnutí 3⁄4alovaného ) na základì ustanovení § 92 odst. 1 zákona è. 500/2004 Sb., správní øád, v rozhodném znìní (dále jen správní øád ) zamítnul jako nepøípustné. V odùvodnìní tohoto rozhodnutí 3⁄4alovaný uvedl, 3⁄4e souèástí správního spisu je té3⁄4 listina datovaná dnem 10. 1. 2017 obsahující stì3⁄4ovatelèino prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání. Stì3⁄4ovatelka písemnì prohlásila, 3⁄4e na základì své svobodné vùle se vzdává práva na odvolání proti rozhodnutí o ulo3⁄4ení správního vyho1tìní vydanému pod è. j. KRPA-11866-16/ÈJ-2016-000022 dne 10. 1. 2017, a 3⁄4e byla øádnì pouèena o právních následcích vzdání se práva na odvolání. ®alovaný s pøihlédnutím k písemnému vzdání se práva na odvolání shledal, 3⁄4e odvolání je nepøípustné.
 [3] Rozhodnutí 3⁄4alovaného napadla stì3⁄4ovatelka u Mìstského soudu v Praze (dále jen mìstský soud ) správní 3⁄4alobou. Vyslovila pøitom nesouhlas s názorem 3⁄4alovaného o tom, 3⁄4e by se vzdala práva na odvolání, pøípadnì 3⁄4e o takovém svém úkonu nemá 3⁄4ádné povìdomí ani jej nezamý1lela. Ji3⁄4 ze skuteènosti, 3⁄4e po3⁄4ádala svého zástupce o podání odvolání jejím jménem, vyplývá, 3⁄4e si nebyla vìdoma následkù svého jednání, co3⁄4 mohlo být zpùsobeno jazykovou bariérou, pøípadnì vadným pøekladem, neúplným vysvìtlením právních následkù, nemo3⁄4ností poradit se o tomto kroku s advokátem, stresem a dal1ími faktory. Institutu vzdání se práva na odvolání by mìlo být ve vztahu k cizincùm vyu3⁄4íváno pouze výjimeènì. Za situace, kdy cizinec v øízení zjevnì usiluje, aby mu nebylo ulo3⁄4eno správní vyho1tìní, po3⁄4ádá svého zástupce o podání odvolání a jeho doplnìní, je navíc zøejmé, 3⁄4e postup 3⁄4alovaného není korektní. Vyu3⁄4ití nedorozumìní, dezorientace a momentálního stresu správním orgánem bez pøítomnosti a konzultace úèastníka s jeho zástupcem k tomu, aby do1lo k podepsání vzdání se práva na odvolání, svìdèí o tom, 3⁄4e tento úkon nebyl ze strany stì3⁄4ovatelky uèinìn jako informovaný a 3⁄4e se jednalo o omyl.
 [4]


text:
Mìstský soud naøídil ve vìci jednání. Jak vyplývá z protokolu o jednání ze dne 26. 4. 2017, stì3⁄4ovatelka nejprve tvrdila, 3⁄4e dle zji1tìní jejího zástupce policie pøi jednání s cizinci nevysvìtlí tento krok (tj. opatøení listiny o vzdání se práva na odvolání podpisem úèastníka øízení) a jenom pøedlo3⁄4í listinu úèastníku s tím, 3⁄4e má být podepsána. Po konstatování obsahu správního spisu soudem stì3⁄4ovatelka uvedla, 3⁄4e pro svùj zhor1ený zrak a nevybavenost dioptrickými brýlemi v prùbìhu svého zaji1tìní nebyla s to seznámit se s obsahem jí podepsaných listin, namísto èeho3⁄4 se spolehla na sdìlení pracovníka správního orgánu prvního stupnì, 3⁄4e to je v poøádku, 3⁄4e to má podepsat . Dále stì3⁄4ovatelka uvedla, 3⁄4e 3⁄4ádala o tlumoèníka a advokáta, v èem3⁄4 jí nebylo vyhovìno. Hlavním problémem dle stì3⁄4ovatelky bylo, 3⁄4e dobøe nevidìla. Jednali s ní tøi pracovníci policie, jeden z nich na ni více tlaèil , 3⁄4e se nemá èeho bát, a aby podepsala.
 [5] Mìstský soud shledal potøebným doplnit dokazování s ohledem na uvedená tvrzení stì3⁄4ovatelky, pokud jde o jednání policistù pøi jejím výslechu dne 10. 1. 2017. Za úèelem pøedvolání dvou pracovníkù správního orgánu prvního stupnì k podání svìdeckých výpovìdí proto mìstský soud jednání odroèil. Z protokolu o jednání ze dne 4. 5. 2017 vyplývá, 3⁄4e z dùvodu pracovní neschopnosti se k podání svìdecké výpovìdi dostavil pouze jeden z pøedvolaných svìdkù-J. M. Svìdek uvedl, 3⁄4e byl pøítomen pouze sepisování protokolu o vyjádøení úèastníka správního øízení, nikoli pøedání prvostupòového rozhodnutí. Pøi pøebírání rozhodnutí je bì3⁄4nì cizinec pouèován o mo3⁄4nosti vzdání se práva na odvolání. Pokud se pro tuto mo3⁄4nost rozhodne, je sepsáno prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání. Tlumoèník je pøi pøevzetí rozhodnutí pøítomen, pokud cizinec o jeho pøítomnost po3⁄4ádá. Ve vìci stì3⁄4ovatelky bylo skuteènì rozhodnuto v rámci jediného dne po zahájení øízení; takový postup je dle svìdka bì3⁄4ný. Pokud cizinec 3⁄4ádá pøítomnost zástupce a tlumoèníka, je postupováno tak, 3⁄4e pøípadný zástupce je vyrozumìn, nebo je dána cizinci mo3⁄4nost jej kontaktovat. Pokud si úèastník sám tlumoèníka nezajistí, uèiní tak na jeho 3⁄4ádost policie. Pokud naopak policisté nejsou s to porozumìt úèastníku øízení, zajistí pøítomnost tlumoèníka i bez 3⁄4ádosti úèastníka s výjimkou situace, kdy by úèastník mìl proti pøítomnosti konkrétního tlumoèníka výhrady. Pokud není pøítomen tlumoèník, je na cizinci, aby se s obsahem rozhodnutí seznámil tím, 3⁄4e si je pøeète. Po pøevzetí rozhodnutí je cizinec ústnì pouèen o mo3⁄4nosti vzdání se práva na odvolání, a pokud uvede, 3⁄4e se tohoto práva pokraèování chce vzdát, je pouèen i písemnì v prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání o následcích takového úkonu. Poté, co se cizinec seznámí s obsahem písemného prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání, je mu umo3⁄4nìno toto prohlá1ení podepsat.
 [6] Napadeným rozsudkem mìstský soud stì3⁄4ovatelèinu 3⁄4alobu zamítl, nebo» ji shledal nedùvodnou. Mìstský soud mj. z protokolu ze dne 10. 1. 2017 o vyjádøení úèastníka správního øízení, jen3⁄4 je souèástí správního spisu, zjistil, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka uvedla, 3⁄4e si není vìdoma pøeká3⁄4ky svého vycestování z území Èeské republiky a 3⁄4e vycestuje dobrovolnì. Do Èeské republiky pøicestovala za úèelem provozování výdìleèné èinnosti,


text:
sedm let zde pracovala legálnì. Uvedený protokol byl sepsán bez pøítomnosti tlumoèníka, nebo» stì3⁄4ovatelka prohlásila, 3⁄4e ne3⁄4ádá jeho pøítomnost a 3⁄4e èesky rozumí slovem i písmem. Dále mìstský soud reflektoval obsah listiny s prohlá1ením o vzdání se práva na odvolání proti prvostupòovému rozhodnutí, je3⁄4 je souèástí správního spisu, opatøené podpisem stì3⁄4ovatelky. Podle názoru mìstského soudu nevyplývá ze stì3⁄4ovatelèina pokynu k vypracování a podání odvolání proti prvostupòovému rozhodnutí jejím zástupcem jakýkoli omyl stì3⁄4ovatelky v dobì podpisu listiny obsahující prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání. Soud naopak vyslovil domnìnku, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka byla v dobì pøevzetí prvostupòového rozhodnutí skuteènì rozhodnuta uvedeného práva se vzdát. Pokud v dal1ích dnech zmìnila názor, neznamená to je1tì, 3⁄4e se døíve daného práva nevzdala vìdomì èi informovanì. Stì3⁄4ovatelèina tvrzení ohlednì jejího 1patného zraku, nemo3⁄4nosti seznámit se s obsahem prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání a vyvíjení nátlaku na její osobu pracovníky policie shledal mìstský soud úèelovými; pokud toti3⁄4 mìla pochybnosti o obsahu podepisovaných listin, mohla jejich podepsání s takovým odùvodnìním odepøít. Stì3⁄4ovatelka je svéprávnou osobou, která je schopna sama za sebe (právnì) jednat. Pokud stì3⁄4ovatelka namítala, 3⁄4e 3⁄4ádala o pøítomnost tlumoèníka a zástupce, je i toto v rozporu s obsahem správního spisu, konkrétnì pak s jí podepsaným prohlá1ením, 3⁄4e pøítomnost takových osob nepo3⁄4aduje. S ohledem na provedené dokazování tak mìstský soud dospìl k závìru, 3⁄4e 3⁄4alovaný postupoval v souladu s § 92 odst. 1 správního øádu, kdy3⁄4 stì3⁄4ovatelèino odvolání zamítl jako nepøípustné.
 [7] Stì3⁄4ovatelka oznaèuje jako dùvod své kasaèní stí3⁄4nosti nesprávné posouzení právní otázky mìstským soudem ve smyslu § 103 odst. 1 písm. a) zákona è. 150/2002 Sb., soudní øád správní, v rozhodném znìní (dále jen s. ø. s. ).
 [8] Aèkoli stì3⁄4ovatelka nepopírá, 3⁄4e prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání proti prvostupòovému rozhodnutí podepsala, namítá, 3⁄4e v daném pøípadì nepøedstavuje podpis projev její svobodné a omylu prosté vùle. Ohlednì nále3⁄4itostí projevu vùle odkazuje na závìry usnesení Ústavního soudu ze dne 24. 2. 2016, sp. zn. IV. ÚS 67/16, pøípadnì i rozsudku Nejvy11ího správního soudu ze dne 15. 9. 2016, è. j. 2 Azs 212/2016-14. Stì3⁄4ovatelka nerozumìla dùsledkùm pøipojení svého podpisu na pøedmìtnou listinu a zároveò v daném momentu poci»ovala, 3⁄4e je na ni vyvíjen jistý nátlak.
 [9] Domnìnku mìstského soudu, dle ní3⁄4 byla stì3⁄4ovatelka v momentu podpisu prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání k tomuto kroku rozhodnuta, oznaèuje stì3⁄4ovatelka za pouhou spekulaci. Nic z jejího jednání nenasvìdèuje tomu, 3⁄4e by hodlala Èeskou republiku co nejrychleji opustit a 3⁄4e by byla se správním vyho1tìním od poèátku smíøena. Správní orgány rovnì3⁄4 nevyvrátily stì3⁄4ovatelèino tvrzení, 3⁄4e na ni byl vyvíjen nátlak. Navíc je protismyslné tvrzení, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka mìla podepsání policií pøedlo3⁄4ených listin odepøít v situaci, kdy poci»ovala nátlak ze strany pracovníka správního orgánu.
 [10] Pro závìr, 3⁄4e stì3⁄4ovatelèino rozhodnutí vzdát se práva na odvolání nebylo informované a dobrovolné, svìdèí rovnì3⁄4 to, 3⁄4e správní orgán bez zjevného dùvodu stì3⁄4ovatelku o této mo3⁄4nosti vùbec informoval, navíc hned prostøednictvím pøedti1tìného formuláøe. Správní orgán prvního stupnì nemìl 3⁄4ádný dùvod se domnívat, 3⁄4e by stì3⁄4ovatelka mohla zamý1let vzdát se práva na


text:
odvolání. Proto nemìl ani povinnost ve smyslu § 4 odst. 2 správního øádu pouèit ji o mo3⁄4nosti takového procesního postupu. Uèinil tak patrnì z dùvodu zaji1tìní vy11í míry administrativní pohodlnosti celého správního øízení pro sebe samého. Podle ji3⁄4 vý1e zmínìného ustanovení § 4 odst. 2 správního øádu má správní orgán úèastníka øízení pouèit zpùsobem pøimìøeným vzhledem k jeho osobním pomìrùm. S pøihlédnutím k tomu, 3⁄4e pøi pøebírání rozhodnutí a podepisování pøíslu1ných listin nebyl pøítomen ani tlumoèník ani zástupce stì3⁄4ovatelky a èe1tina není mateøským jazykem stì3⁄4ovatelky, která je právním laikem, jeví se být nepøimìøeným poskytnutý zpùsob pouèení o mo3⁄4nosti vzdát se práva na odvolání, spoèívající v pøedlo3⁄4ení pøedti1tìné listiny o vzdání se práva na odvolání.
 [11] Koneènì stì3⁄4ovatelka namítá, 3⁄4e správní orgán prvního stupnì postupoval odli1nì od své bì3⁄4né praxe, kdy listiny obsahující prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání bývají obvykle sepisovány vlastnoruènì úèastníky øízení, co3⁄4 rovnì3⁄4 bývá dokladem svobodné a omylu prosté vùle konajících úèastníkù. Stì3⁄4ovatelka nebyla po3⁄4ádána, aby svoji schopnost porozumìt pøedlo3⁄4enému textu sama potvrdila tím, 3⁄4e k tomuto textu pøipojí vlastnoruènì napsaný souhlas se vzdáním se práva na odvolání (a contrario rozsudky Nejvy11ího správního soudu ze dne 21. 2. 2017, è. j. 8 Azs 5/2017-19, a ze dne 15. 9. 2016, è. j. 2 Azs 212/2016-14).
 [13] Kasaèní stí3⁄4nost je pøípustná.
 [15] Stì3⁄4ovatelka formulovala svou kasaèní argumentaci v zásadì tak, 3⁄4e mìstský soud pochybil, dospìl-li k závìru, 3⁄4e se svým prohlá1ením ze dne 10. 1. 2017 vzdala práva na odvolání proti prvostupòovému rozhodnutí.
 [16] ®alovaný postavil výrok svého rozhodnutí na ustanovení § 92 odst. 1 správního øádu, nebo» dospìl k závìru, 3⁄4e odvolání není pøípustné. To vyvodil ze zji1tìní, 3⁄4e správní spis obsahuje prohlá1ení stì3⁄4ovatelky ze dne 10. 1. 2017, kterým se vzdala práva na odvolání ve smyslu § 81 odst. 2 správního øádu.
 [17] Podle § 81 odst. 2 správního øádu platí, 3⁄4e [p]rávo podat odvolání nepøíslu1í úèastníkovi, který se po oznámení rozhodnutí tohoto práva písemnì nebo ústnì do protokolu vzdal. Nejvy11í správní soud k tomu ve svém rozsudku ze dne 6. 1. 2012, è. j. 5 As 120/2011-80, uvedl, 3⁄4e vzdání se odvolání podle § 81 odst. 2 správního øádu z roku 2004 je jednostranným úkonem výluènì úèastníka øízení, musí mít nále3⁄4itosti podle § 37 citovaného zákona, musí být uèinìn pøedepsaným zpùsobem, musí z nìj být patrno, kdo jej èiní a èeho se domáhá. Nejvy11í správní soud zastává názor, 3⁄4e po obsahové stránce stì3⁄4ovatelèino prohlá1ení ze dne 10. 1. 2017 o vzdání se práva na odvolání obstojí.
 [18] Namítala-li stì3⁄4ovatelka, 3⁄4e správní orgán prvního stupnì postupoval v rozporu se svou bì3⁄4nou správní praxí, kdy3⁄4 stì3⁄4ovatelce v souvislosti s pouèením o mo3⁄4nosti vzdát se práva na odvolání pøedlo3⁄4il formuláøové podání takový úkon pøímo obsahující, nezbývá k tomuto Nejvy11ímu správnímu soudu ne3⁄4 konstatovat, 3⁄4e tvrzená skuteènost ze správního spisu nevyplývá. Nadto ji3⁄4 ve vý1e citovaném rozsudku ze dne 6. 1. 2012, è. j. 5 As 120/2011-80, Nejvy11í správní soud uvedl, 3⁄4e [s]právní orgán zcela jistì mù3⁄4e v øízení vyu3⁄4ít i formuláøových podání, jejich úèelem je usnadnit procesní


text:
postupy úèastníkùm øízení (nikoli v1ak správního orgánu). Takový postup lze vnímat jako naplnìní zásady pouèovací obsa3⁄4ené v § 4 odst. 2 správního øádu, která je souèástí ústavního práva na právní pomoc obsa3⁄4eného v èl. 37 odst. 2 Listiny základních práv a svobod. Pouèovací povinnost pokraèování správního orgánu v øízení, které vede, je obecnì zamìøena na pouèení o procesních právech a povinnostech, nelze ji v1ak vnímat jako návod k tomu, jak mají úèastníci øízení v daném pøípadì jednat. Správní orgán musí v3⁄4dy, vyu3⁄4ívá-li pøedem pøipravená formuláøová podání, postupovat tak, aby dostál základním zásadám èinnosti správních orgánù (§ 2 a3⁄4 8 správního øádu) a nezasahoval nepøípustným zpùsobem do ústavnì garantovaných práv úèastníkù øízení. Svou pravomoc mù3⁄4e správní orgán uplatòovat pouze k tìm úèelùm, k nim3⁄4 mu byla zákonem svìøena a pouze v takovém rozsahu (zásada zákazu zneu3⁄4ití pravomoci-§ 2 odst. 2 správního øádu). Pøi výkonu své pravomoci je správní orgán pøitom vázán právními pøedpisy (zásada legality), pøi jejich3⁄4 aplikaci musí z vý1e uvedené zásady obsa3⁄4ené v § 2 správního øádu a priori vycházet. Ze správního spisu dále nevyplývá, a ani v øízení pøed mìstským soudem nebylo stì3⁄4ovatelkou prokázáno, 3⁄4e by formuláø prohlá1ení byl správním orgánem prvního stupnì stì3⁄4ovatelce jakkoli podsouván ve snaze uvést ji v omyl.
 [19] Nejvy11í správní soud se ztoto3⁄4òuje s úsudkem mìstského soudu na úèelovost stì3⁄4ovatelèiných 3⁄4alobních (posléze èásteènì i kasaèních) námitek. Jak vyplývá z protokolu o podání vysvìtlení ze dne 10. 1. 2017 (jeho3⁄4 správnost stì3⁄4ovatelka rovnì3⁄4 stvrdila svým podpisem), stì3⁄4ovatelka ji3⁄4 pøi podání vysvìtlení ne3⁄4ádala pøítomnost tlumoèníka, zároveò prohlásila, 3⁄4e èesky rozumí slovem i písmem a 3⁄4e netrvá na pøítomnosti svého zástupce (str. 2 protokolu). Z uvedeného protokolu se dále podává, 3⁄4e pøed 9. 10. 2012 stì3⁄4ovatelka pracovala v Èeské republice legálnì ji3⁄4 sedmým rokem. Poté, co jí bylo dne 30. 1. 2013 ulo3⁄4eno rozhodnutím správního orgánu prvního stupnì è. j. KRPA-40491/ÈJ-2014-000022 správní vyho1tìní, vycestovala z Èeské republiky toliko na jeden den, a to do Rumunska, kde si opatøila padìlaný osobní doklad (o kterém si v1ak stì3⁄4ovatelka dle svého vyjádøení myslela, 3⁄4e je pravý). Ve správním spise je mj. zalo3⁄4ena kopie stran 1, 3 a 5 vý1e uvedeného rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì, kterým bylo stì3⁄4ovatelce ulo3⁄4eno první správní vyho1tìní. V závìru tohoto rozhodnutí je uvedeno, 3⁄4e øízení bylo vedeno v jazyce èeském bez pøítomnosti tlumoèníka, nebo» stì3⁄4ovatelka rozumí jazyku, v nìm3⁄4 se øízení vede a rozhodnutí v plném rozsahu porozumìla. Koneènì do protokolu o podání vysvìtlení uvedla: svého jednání lituji, a jednala jsem v dobré víøe, 3⁄4e mám správné doklady Ne3⁄4ádám tlumoèníka, ne3⁄4ádám 3⁄4ádných zmìn ani doplnìní, a proto tento protokol podepisuji jako správný a úplný dne 10. 01. 2017 v 11:45 hodin. Správní spis rovnì3⁄4 obsahuje stì3⁄4ovatelkou podepsané oznámení o zahájení správního øízení ze dne 10. 1. 2017, è. j. KRPA-11866-11/ÈJ-2017-000022, v nìm3⁄4 byla stì3⁄4ovatelka mj. pouèena o právu dát se zastupovat zmocnìncem na základì plné moci a v nìm3⁄4 i osvìdèila, 3⁄4e oznámení a pouèení porozumìla, tlumoèníka ne3⁄4ádá, nebo» èesky rozumí slovem i písmem. Obdobné pouèení bylo stì3⁄4ovatelce poskytnuto i souvislosti s jejím vyjádøením


text:
jako3⁄4to úèastníka øízení o správním vyho1tìní, jak uvedeno na str. 2 protokolu o vyjádøení úèastníka øízení ze dne 10. 1. 2017, è. j. KRPA-11866-12/ÈJ-2017-000022; porozumìní tomuto pouèení stì3⁄4ovatelka opìt stvrdila svým podpisem, pøièem3⁄4 znovu prohlásila, 3⁄4e netrvá na pøítomnosti svého zástupce ani na pøidìlení tlumoèníka. Porozumìní èeskému jazyku slovem i písmem potvrdila stì3⁄4ovatelka i pøi pøevzetí prvostupòového rozhodnutí.
 [20] Není sice bez relevance (jak ostatnì stì3⁄4ovatelka upozornila ji3⁄4 v 3⁄4alobì), 3⁄4e celé øízení o správním vyho1tìní, vèetnì pøedcházejícího podání vysvìtlení, probìhlo v rámci jediného dne, a pokud by tedy na stì3⁄4ovatelku skuteènì byl v prùbìhu øízení vyvíjen nátlak, bylo by jen logické, 3⁄4e tomu tak bylo po dobu celého øízení; na druhou stranu ale nelze odhlédnout od skuteènosti, 3⁄4e stì3⁄4ovatelce bylo ji3⁄4 pøedtím správní vyho1tìní ulo3⁄4eno (v roce 2013), a by» jí mohlo poslednì probíhající øízení pùsobit stres, nejednalo se o její první takovou zku1enost. Ji3⁄4 první øízení o správním vyho1tìní bylo vedeno v èeském jazyce, proèe3⁄4 se jeví vysoce nevìrohodným tvrzení, 3⁄4e stì3⁄4ovatelka obsahu prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání nemohla porozumìt. Je1tì obtí3⁄4nìji uvìøitelná by pak byla pøípadná námitka, 3⁄4e ji3⁄4 v prvním øízení o správním vyho1tìní byl na stì3⁄4ovatelku policisty vyvíjen nátlak-za takové situace by toti3⁄4 v dùsledku takové døívìj1í zku1enosti stì3⁄4ovatelky nemohl být s nejvy11í pravdìpodobností nyní vyvíjený nátlak efektivní.
 [21] Namítala-li stì3⁄4ovatelka, 3⁄4e pro její zhor1ený zrak nebyla bez dioptrických brýlí schopna se s obsahem podepisovaných písemností seznámit, hodnotí i tuto námitku Nejvy11í správní soud ve shodì s mìstským soudem jako úèelovou. Jednak tímto stì3⁄4ovatelka podrývá soubì3⁄4nou argumentaci neporozumìní právním dùsledkùm vzdání se práva na odvolání (které mù3⁄4e nastoupit zpravidla a3⁄4 tehdy, je-li osoba schopná text øádnì zrakovì vnímat), druhak stì3⁄4ovatelce nic nebránilo v tom, aby takovou okolnost policistùm sdìlila. V ka3⁄4dém ohledu je v1ak nutné zdùraznit, 3⁄4e obecným významem pøisuzovaným podpisu listiny (bez ohledu na právní laictví osoby) je vyslovení souhlasu s jejím obsahem. Pakli3⁄4e stì3⁄4ovatelka mj. právì prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání podepsala, ani3⁄4 by alespoò po3⁄4ádala policisty o pøeètení jeho obsahu (pokud nemìla ke ètení nezbytné brýle), jde takové jednání jedinì k její tí3⁄4i. Pracovník správního orgánu prvního stupnì nemìl 3⁄4ádný dùvod domnívat se, 3⁄4e by snad stì3⁄4ovatelka nebyla schopna text prohlá1ení vùbec pøeèíst.
 [22] Domnìnce mìstského soudu, 3⁄4e si stì3⁄4ovatelka svùj úkon dle § 81 odst. 2 správního øádu a3⁄4 pozdìji rozmyslela, nasvìdèuje i obsah vý1e zmínìného protokolu o podání vysvìtlení, v nìm3⁄4 stì3⁄4ovatelka uvedla, 3⁄4e lituje svého jednání a vyjádøila ochotu dobrovolného vycestování. V tomto ohledu je tudí3⁄4 zjevnì lichou stí3⁄4ní argumentace, 3⁄4e nic nenasvìdèovalo tomu, 3⁄4e by hodlala Èeskou republiku co nejrychleji opustit.
 [23] Nejvy11í správní soud má dále za to, 3⁄4e po správních orgánech nelze spravedlivì po3⁄4adovat vyvrácení skutkového tvrzení stì3⁄4ovatelky ohlednì vyvíjení nátlaku na podpis listin ve správním øízení jí pøedlo3⁄4ených. Obecnì lze konstatovat, 3⁄4e povinnost prokázat urèité tvrzení spoèívá na bedrech toho úèastníka, který je uplatnil. Pokud by skuteènì byl na stì3⁄4ovatelku vyvíjen v prùbìhu øízení pøed správním orgánem prvního stupnì nátlak, jednalo by se o excesivní postup správního orgánu, který nelze v


text:
bì3⁄4ných pøípadech presumovat, proèe3⁄4 je tøeba jej nále3⁄4itì prokázat. Správní orgán v1ak stì3⁄4í mù3⁄4e prokázat, 3⁄4e se jeho postup od bì3⁄4ných pøípadù nikterak neli1il, nedisponuje-li napø. kompletním videozáznamem ve1keré komunikace jeho pracovníkù se stì3⁄4ovatelkou v prùbìhu dne 10. 1. 2017 (tj. prokazování negativní skuteènosti). Byla to naopak stì3⁄4ovatelka, kdo v tomto ohledu nesl bøemeno tvrzení a bøemeno dùkazní. Pokud v1ak jde o povahu údajného nátlaku, neuvedla stì3⁄4ovatelka nic konkrétního, ani nenavrhla 3⁄4ádné dùkazy k prokázání svého (neurèitého a obecného) tvrzení. Mìstský soud proto nepochybil, kdy3⁄4 nepodlo3⁄4enému tvrzení stì3⁄4ovatelky neuvìøil.
 [24] Jak ji3⁄4 bylo uvedeno vý1e, správní orgán prvního stupnì nemìl 3⁄4ádný dùvod domnívat se, 3⁄4e by stì3⁄4ovatelka nemusela obsahu prohlá1ení o vzdání se práva na odvolání porozumìt, proèe3⁄4 nelze trvat na tom, aby po3⁄4adoval vlastnoruèní sepsání prohlá1ení stì3⁄4ovatelkou. Ze stì3⁄4ovatelkou odkazovaných rozsudkù Nejvy11ího správního soudu nevyplývá nutnost vlastnoruèního sepsání takového prohlá1ení. Takový postup mù3⁄4e v pøípadì pochybností toliko zvý1it pravdìpodobnost úsudku, 3⁄4e projev úèastníkovy vùle byl prostý omylu. Nejedná se v1ak nutnì o vztah pøíèinné souvislosti, a navíc by uvedený postup stì3⁄4í mohl mít relevanci v pøípadì namítaného nátlaku na osobu úèastníka øízení.
 [25] Nejvy11í správní soud neshledal kasaèní stí3⁄4nost dùvodnou. Zároveò konstatuje, 3⁄4e napadený rozsudek (ani øízení pøed mìstským soudem) netrpí vadami ve smyslu § 109 odst. 4 s. ø. s. Nezbylo proto, ne3⁄4 kasaèní stí3⁄4nost zamítnout podle § 110 odst. 1 in fine s. ø. s. pokraèování [26] O náhradì nákladù øízení rozhodl Nejvy11í správní soud pøimìøenì podle § 60 odst. 1 ve spojení s § 120 s. ø. s. Stì3⁄4ovatelka nebyla v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti úspì1ná, a nemá proto právo na náhradu nákladù øízení. Procesnì úspì1ný 3⁄4alovaný sice má podle vý1e uvedeného pravidla právo na náhradu v tomto øízení úèelnì vynalo3⁄4ených nákladù, nicménì netvrdil (a ze spisu nevyplývá), 3⁄4e by jeho pøípadné náklady jakkoli pøesahovaly bì3⁄4ný rámec jeho úøední èinnosti. S ohledem na právní závìry vyslovené roz1íøeným senátem Nejvy11ího správního soudu v usnesení ze dne 31. 3. 2015, è. j. 7 Afs 11/2014-47, tudí3⁄4 soud 3⁄4alovanému náhradu nákladù øízení o kasaèní stí3⁄4nosti nepøiznal.


text:
obchodní společnosti ALL DOUBLE s.r.o.
 se sídlem Příkop 838/6, 602 00 Brno
 identifikační číslo: 060 52 428
 zapsané v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v brně, oddíl C, vložka 99607
 pro prodej zboží prostřednictvím on-line obchodu umístěného na internetové adrese www.alldouble.cz
 1.1. Tyto obchodní podmínky (dále jen „obchodní podmínky") obchodní společnosti ALL DOUBLE s.r.o., se sídlem Příkop 838/6, 602 00 Brno, identifikační číslo: 060 52 428, zapsané v obchodním rejstříku vedeném Krajským soudem v brně, oddíl C, vložka 99607 dále jen „prodávající") upravují v souladu s ustanovením § 1751 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „občanský zákoník") vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „kupní smlouva") uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou osobou (dále jen „kupující") prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na webové stránce umístěné na internetové adrese www.alldouble.cz (dále jen „webová stránka"), a to prostřednictvím rozhraní webové stránky (dále jen „webové rozhraní obchodu").
 3.1. Veškerá prezentace zboží umístěná ve webovém rozhraní obchodu je informativního charakteru a prodávající není povinen uzavřít kupní smlouvu ohledně tohoto zboží. Ustanovení § 1732odst. 2 občanského zákoníku se nepoužije.
 3.2. Webové rozhraní obchodu obsahuje informace o zboží, a to včetně uvedení cen jednotlivého zboží. Ceny zboží jsou uvedeny konečné včetně všech souvisejících poplatků s výjimkou poplatků spojených s balením a dodáním zboží, které jsou uvedeny samostatně. Ceny zboží zůstávají v platnosti po dobu, kdy jsou zobrazovány ve webovém rozhraní obchodu. Tímto ustanovením není omezena možnost prodávajícího uzavřít kupní smlouvu za individuálně sjednaných podmínek.
 • objednávaném zboží (objednávané zboží „loží" kupující do elektronického nákupního košíku webového rozhraní obchodu),
 • informace o nákladech spojených s dodáním zboží (dále společně jen jako „objednávka").
 b) bezhotovostně převodem na účet prodávajícího č. 2501213265/2010, vedený u společnosti Fiobanka, a.s. (dále jen „účet prodávajícího")
 c) bezhotovostně prostřednictvím platebního systému uvedeném na webovém rozhraní obchodu;
 4.8. Je-li to v obchodním styku obvyklé nebo je-li tak stanoveno obecně závaznými právními předpisy, vystaví prodávající ohledně plateb prováděných na základě kupní smlouvy kupujícímu doklad o přijetí platby – fakturu. Prodávající není plátcem daně z přidané hodnoty. Doklad o přijetí platby – fakturu vystaví prodávající kupujícímu po uhrazení ceny zboží a zašle jej v elektronické podobě na elektronickou adresu kupujícího.
 4.9. Podle zákona o evidenci tržeb je prodávající povinen zaevidovat přijatou tržbu u správce daně online, v případě technického výpadku pak nejpozději do 48 hodin.
 5.2. Nejedná-li se o případ uvedený v čl. 5.1 či o jiný případ, kdy nelze od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 odst. 1 občanského zákoníku právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do čtrnácti (14) dnů od převzetí zboží, přičemž v případě, že předmětem kupní smlouvy je několik druhů zboží nebo dodání několika částí, běží tato lhůta ode dne převzetí poslední dodávky zboží. Odstoupení od kupní smlouvy musí být prodávajícímu odesláno ve lhůtě uvedené v předchozí větě. Pro odstoupení od kupní smlouvy může kupující využit vzorový formulář poskytovaný prodávajícím. Odstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat mimo jiné na


text:
adresu elektronické pošty prodávajícího.
 5.3. V případě odstoupení od kupní smlouvy dle čl. 5.2 obchodních podmínek se kupní smlouva od počátku ruší. Zboží musí být kupujícím prodávajícímu vráceno do čtrnácti (14) dnů od doručení odstoupení od smlouvy prodávajícímu. Odstoupí-li kupující od kupní smlouvy, nese kupující náklady spojené s navrácením zboží prodávajícímu, a to i v tom případě, kdy zboží nemůže být vráceno pro svou povahu obvyklou poštovní cestou. Prodávající nepřevezme zboží vrácené formou dobírky.
 7.1. Práva a povinnosti smluvních stran ohledně práv z vadného plnění se řídí příslušnými obecně závaznými předpisy, zejména ustanoveními občanského zákoníku a zákonem č. 634/1992Sb. o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů.
 7.5. Práva z vadného plnění uplatňuje kupující u prodávajícího dle reklamačního řádu prodávajícího. Za okamžik uplatnění reklamace se považuje okamžik, kdy prodávající obdržel od kupujícího reklamované zboží.
 8.3. Mimosoudní vyřizování stížností spotřebitelů zajišťuje prodávající prostřednictvím elektronické adresy info@alldouble.cz. Informaci o vyřízení stížnosti kupujícího zašle prodávající na elektronickou adresu kupujícího.
 9.1. Prodávajícím jsou zpracovávány osobní údaje kupujícího, zejména údaje identifikační, platební a kontaktní, ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. 4. 2016, o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů, dále jen „GDPR") účinném od 25. 5. 2018.
 9.2. Při objednávce jsou vyžadovány osobní údaje, které jsou nutné pro úspěšné vyřízení objednávky (jméno a adresa, kontakt). Účelem zpracování osobních údajů je vyřízení objednávky kupujícího a výkon práv a povinností vyplývajících ze smluvního vztahu mezi prodávajícím a kupujícím. Účelem zpracování osobních údajů je dále zasílání obchodních sdělení a činění dalších marketingových aktivit. Zákonným důvodem pro zpracování osobních údajů je plnění smlouvy dle čl. 6 odst. 1 písm. b) GDPR, plnění právní povinnosti správce dle čl. 6 odst. 1 písm. c) GDPR a oprávněný zájem prodávajícího dle čl. 6 odst. 1 písm. f) GDPR. Oprávněným zájmem prodávajícího je zpracování osobních údajů pro účely přímého marketingu.
 9.4. Poskytnutí uvedených osobních údajů je smluvním požadavkem prodávajícího. Ke zpracování osobních údajů bude docházet po dobu 10 let od nákupu zboží nebo od zrušení uživatelského účtu ve webovém rozhraní prodávajícího.
 9.5. Kupující má právo přístupu ke svým osobním údajům, právo na jejich opravu včetně dalších zákonných práv k těmto údajům. Kupující prohlašuje, že byl poučen o tom, že osobní údaje je možno na základě písemné žádosti kupujícího odstranit z databáze. Osobní údaje kupujícího jsou plně zabezpečeny proti zneužití. Osobní údaje kupujícího prodávající nepředává žádné třetí straně. Výjimku představují externí dopravci a osoby podílející se na dodání zboží kupujícímu, kterým jsou osobní údaje zákazníků předávány ke zpracování v minimálním rozsahu, který je nutný pro doručení zboží. Externí dopravci a osoby podílející se na dodání zboží kupujícímu jsou pověřeni z hlediska bezpečného zpracovatele osobních údajů.
 9.6. Kupující má právo podat stížnost u Úřadu pro ochranu osobních údajů v případě, že se domnívá, že bylo porušeno jeho právo na ochranu osobních údajů
 12.2. Obsah webových stránek Prodávajícího, všechny materiály na nich (texty, fotografie, obrázky, loga a další) a v souvisejících


text:
tištěných médiích (propagační letáky, inzerce atd.), včetně programového vybavení webového rozhraní a těchto obchodních podmínek, je chráněn autorským právem Prodávajícího a může být chráněn dalšími právy třetích osob. Obsah nesmí být Kupujícím a ani žádným jiným uživatelem webového rozhraní měněn, kopírován, rozmnožován, šířen ani použit žádnou třetí stranou k jakémukoli účelu bez písemného souhlasu Prodávajícího. Zejména je zakázáno úplatně nebo bezplatně zpřístupňovat fotografie a texty umístěné na webovém rozhraní. Při nerespektování tohoto zákazu bude Prodávající postupovat v souladu s autorským zákonem. Názvy a označení výrobků, zboží, služeb, firem a společností mohou být registrovanými obchodními známkami příslušných vlastníků.
 12.3. Prodávající nenese odpovědnost za chyby vzniklé v důsledku zásahů třetích osob do webového rozhraní nebo v důsledku jeho užití v rozporu s jeho určením. Kupující nesmí při využívání webového rozhraní používat postupy, které by mohly mít negativní vliv na jeho provoz a nesmí vykonávat žádnou činnost, která by mohla jemu nebo třetím osobám umožnit neoprávněně zasahovat či neoprávněně užít programové vybavení nebo další součásti tvořící webového rozhraní a užívat webové rozhraní nebo jeho části či softwarové vybavení takovým způsobem, který by byl v rozporu s jeho určením či účelem.
 12.6. Kontaktní údaje prodávajícího: adresa pro doručování Příkop 838/6, 602 00, adresa elektronické pošty info@alldouble.cz, telefon 723 625 855.


text:
Zákony pro lidiSbírka zákonů ČRRočník 2009151/2009 Sb.Aktuální znění 29.05.2009
 Nález č. 151/2009 Sb.Nález Ústavního soudu ze dne 7. dubna 2009 ve věci návrhu na zrušení § 6 odst. 2 písm. a) zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů
 Obchod, podnikání, obchodní právoŽivnostenské podnikáníStát, ústavní právoÚstavní soudnictví
 Aktuální znění 29.05.2009
 Navrhovatel tak učinil dle § 64 odst. 3 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů, a to poté, co v souvislosti se svojí rozhodovací činností v souladu s čl. 95 odst. 2 Ústavy České republiky (dále jen „Ústava“) a § 109 odst. 1 písm. c) občanského soudního řádu dospěl k závěru, že ustanovení § 6 odst. 2 písm. a) zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů, jehož má být při řešení věci sp. zn. 30 Ca 98/2008 použito, je v rozporu s čl. 26 odst. 1 ve spojení s čl. 4 odst. 4 Listiny základních práv a svobod (dále jen „Listina“).
 V uvedené věci sp. zn. 30 Ca 98/2008 je Krajským soudem v Plzni rozhodováno o žalobě proti rozhodnutí správního orgánu o zrušení živnostenského oprávnění podle § 58 odst. 1 písm. a) ve spojení s § 6 odst. 1 písm. c) a odst. 2 písm. a) živnostenského zákona. Dle zjištění správního orgánu byl žalobce v řízení před krajským soudem rozsudkem Zemského soudu ve Stuttgartu, Spolková republika Německo, ze dne 22. října 1998 sp. zn. 4 KLs 230 Js 8137/98 odsouzen pro trestné činy nedovoleného dovozu omamných látek v nikoli malém množství a nedovoleného obchodování s omamnými látkami v nikoli malém množství podle § 1 odst. 1, § 3 odst. 1 č. 1, § 29a odst. 1 č. 2, § 30 odst. 1 č. 4 zákona o drogách, § 25 odst. 2, § 53 trestního zákoníku Spolkové republiky Německo k úhrnnému trestu odnětí svobody v trvání sedmi let, čili byl odsouzen za skutek, který vykazuje znaky trestného činu i podle právního řádu České republiky, a to trestného činu nedovolené výroby a držení omamných a psychotropních látek a jedů podle § 187 trestního zákona. V řízení před soudem žalovaný správní orgán poukázal na nepřípustnost správní úvahy při aplikaci ustanovení § 6 odst. 1 písm. c) a odst. 2 písm. a) živnostenského zákona, jež ji v případech odsouzení k nepodmíněnému trestu odnětí svobody v délce nejméně jednoho roku za úmyslné jednání nepřipouští. Žalobce naproti tomu argumentoval porušením čl. 3 ve spojení s čl. 26 odst. 1 Listiny a zpochybnil přijatelnost podmínky bezúhonnosti pro výkon všech živností, když ji Ústavní soud označil za nepřiměřenou pro podnikání v zemědělství [nález sp. zn. Pl. ÚS 38/04 ze dne 20. 6. 2006 (N 125/41 SbNU 551; 409/2006 Sb.)*].
 V odůvodnění svého návrhu soud poukazuje na původní znění § 6 odst. 2 zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), dle kterého „za bezúhonného se pro účely tohoto zákona nepovažuje ten, kdo byl pravomocně odsouzen: a) pro trestný čin, jehož skutková podstata souvisí s předmětem podnikání, b) pro jiný trestný čin spáchaný