text:
nejméně srozuměni s tím, že k dosažení požadovaného účelu, tj. poskytnutí povolení k provozování STK, bude třeba poskytnout úplatek a s tímto vědomím uvedenou částku předali. Vzhledem k tomu, že svědkyně H. Š. ve skutečnosti žádné aktivity v tomto směru nejenže nečinila (resp. činila tak až později a s asistencí policie), ale obviněné v tomto směru zjevně mystifikovala, obvinění jednali v důsledku mylného přesvědčení o tom, že takto předané peníze jsou úplatkem sloužícím k ovlivnění rozhodování na Ministerstvu dopravy. Obvinění mylně předpokládali, že poskytují pro jiného úplatek vůči úřední osobě, ač to neodpovídalo skutečnosti, neboť žádné předávání úplatku svědkyně H. Š. nezprostředkovávala a patrně to ani nehodlala. V takovém případě lze hovořit na straně obviněných B. Ch. a J. K. o pokusu zločinu podplacení podle § 332 odst. 1 alinea 1, odst. 2 písm. b) tr. zákoníku v důsledku pozitivního skutkového omylu, zatímco na straně obviněného JUDr. J. M. o účastenství na pokusu zločinu podplacení. Odvolací soud se takovým posouzením vůbec nezabýval.
 Nejvyšší státní zástupce rovněž zmínil možnost, že obviněný JUDr. J. M. ve skutečnosti nebyl srozuměn s tím, že ve věci zajistí předání poskytnutého úplatku, ale danou částku si ponechal pro svou potřebu (případně pro potřeby svědkyně H. Š.). Takové jednání by bylo na místě posoudit tak, že obviněný takto sebe obohatil tím, že ohledně úplatného zajištění úspěchu v odvolacím řízení, popřípadě i mimo odvolací řízení, uvedl obviněné B. Ch. a J. K. v omyl. V takovém případě by bylo možno jednání obviněného JUDr. J. M. právně posoudit jako přečin podvodu podle § 209 odst. 1, 3 trestního zákoníku, když tímto způsobem takto obviněným B. Ch. a J. K. způsobil větší škodu. I v takovém případě by však bylo na místě jednání obviněných B. Ch. a J. K. právně posoudit v souladu se zásadami posouzení skutkového omylu pozitivního jako pokus zločinu podplacení podle § 332 odst. 1 alinea 1, odst. 2 písm. b) tr. zákoníku. Při tomto právním hodnocení nelze, jak činí městský soud, přihlížet k subjektivnímu hodnocení obviněných B. Ch. a J. K., kteří se za poškozené jednáním obviněného JUDr. J. M. nepovažovali. Nejvyšší státní zástupce v tomto směru odkázal na závěry usnesení Nejvyššího soudu sp. zn. 3 Tdo 52/2012.
 Závěrem nejvyšší státní zástupce uvedl, že výklad pojmu poskytnutí úplatku pro jiného ve smyslu § 332 odst. 1 alinea 1 tr. zákoníku není doposud judikatorně řešen. Rovněž i proto je na místě, aby se k této otázce Nejvyšší soud vyslovil.
 Podle nejvyššího státního zástupce tedy odvolací soud pochybil, pokud shledal, že obvinění svým jednáním nenaplnili skutkovou podstatu trestného činu. Navrhl proto, aby Nejvyšší soud zrušil v celém rozsahu rozsudek Městského soudu v Praze a přikázal tomuto soudu, aby věc znovu v potřebném rozsahu projednal a rozhodl.
 K dovolání nejvyššího státního zástupce se vyjádřil obviněný JUDr. J. M., který se naopak ztotožnil se závěry odvolacího soudu. Poukázal zejména na způsob jednání svědkyně H. Š., který považuje za podvodný, v tomto případě došlo z její strany k předstírání toho, že má na Ministerstvu dopravy kontakt na úředníka, který si jí


text: údajně řekl za vyřízení záležitosti o úplatek. Poukázal na její lživé tvrzení (do telefonu dne 8. 7. 2010), které mělo nepochybně povahu cílené provokace k trestnému jednání. Obviněný v této souvislosti poukázal především na skutečnost, že policie v této věci vystupovala již od počátku nestandardním a účelovým způsobem. V tomto směru zrekapituloval některé údaje týkající se trestního řízení. Uvedl, že usnesením ze dne 9. 2. 2011 bylo zahájeno trestní stíhání jeho osoby, ve kterém se uvádí, že trestní oznámení H. Š. bylo podáno již dne 2. 7. 2010, poznatky o jeho trestné činnosti však pocházejí údajně již z května 2010. Příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu byl vydán dne 12. 5. 2010 a úkony podle § 158d odst. 1, 2 tr. ř. (sledování osob a věcí) byly zahájeny dne 11. 5. 2010. Pokud jde o obsah příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu (který je součástí trestního spisu) obviněný poukazuje na to, že tento byl vydán pod smyšlenou a falešnou záminkou v době, kdy ještě žádná trestná činnost neprobíhala. Vydání tohoto povolení bylo tedy podle obviněného dosaženo podvodem. Obviněný v této souvislosti podrobně cituje z obsahu trestního spisu a odkazuje na nález Ústavního soudu pod sp. zn. II. ÚS 789/06, přičemž je přesvědčen, že úkony prováděné na základě povolení k odposlechu směřovaly již k šetření v jiné trestní věci, než pro kterou bylo zahájeno. Jednání svědkyně H. Š. považuje obviněný za zjevnou provokaci ke spáchání trestného činu. Překročila svou pasivní roli v případu a byla to podle obviněného ona, kdo byl aktivní a kdo před orgány policie lživě předstíral, že dochází k trestné činnosti, a kdo se choval tak, aby v dalších osobách vzbudil zájem trestný čin uskutečnit. Jde tedy v daném případě o zjevnou policejní provokaci, která nemůže být podle obviněného základem pro trestní obvinění jiné osoby (III. ÚS 597/99). Poukázal také na to, že věc (v níž byl vydán předmětný příkaz k odposlechu) byla odložena, přičemž obviněný nebyl do dnešního dne vyrozuměn podle § 88 odst. 8 tr. ř. Opakovaně zdůraznil, že důkazy, o které se opírá obžaloba v právě projednávané věci, byly získány na základě lživých tvrzení a účelových manipulací. Poukázal na další nesrovnalost v jeho trestní věci, když dne 7. 2. 2011 byl soudkyní Obvodního soudu pro Prahu 1 vydán příkaz k prohlídce jiných prostor a pozemků, v němž ovšem není uvedeno, že se jedná o neodkladný úkon ani jeho neodkladnost není v příkazu odůvodněna. Dne 9. 2. 2011 došlo v 06:00 hodin k zadržení jeho osoby jako podezřelého, poté byl v 08:40 vyslechnut jako podezřelý, v 11:30 14:45 hodin byla provedena prohlídka nebytových prostor jeho kanceláře, usnesení o zahájení trestního stíhání mu bylo doručeno dne 9. 2. 2011 ve 20:12 hodin. Obviněný má tedy za to, že prohlídka jeho kanceláře byla provedena ještě před zahájením trestního stíhání jako neodkladný úkon, avšak neodkladnost nebyla v příkazu vůbec uvedena ani odůvodněna. Podle obviněného je tak tento příkaz ze dne 7. 2. 2011 nezákonný a protiústavní. V této souvislosti poukázal na řadu nálezů Ústavního soudu v tomto

type: other


text:
směru. Podle obviněného nejvyšší státní zástupce od těchto skutečností odhlíží, jako by pro věc nebyly podstatné. Obviněný je však přesvědčen, že v jeho případě došlo k porušení zásady zákonnosti trestního procesu, zásady presumpce neviny a zásady volného hodnocení důkazů.
 S ohledem na výše uvedené obviněný ve svém vyjádření navrhl, aby Nejvyšší soud dovolání nejvyššího státního zástupce odmítl podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř., případně podle § 265i odst. 1 písm. e) tr. ř., nebo aby dovolání podle § 265j tr. ř. zamítl.
 K dovolání nejvyššího státního zástupce se vyjádřil také obviněný B. Ch. Domnívá se, že dovolání nejvyššího státního zástupce není důvodné a s argumenty uvedenými v dovolání se neztotožňuje. V napadeném rozhodnutí neshledává žádné nedostatky, neboť odvolací soud posuzoval jednání obviněných z několika úhlů pohledu a vždy dospěl na základě provedených důkazů k závěru, že obvinění svým jednáním nenaplnili skutkovou podstatu trestného činu ani po stránce objektivní ani subjektivní. Odvolacímu soudu tak podle obviněného B. Ch. nelze vytknout žádné pochybení. Proto navrhl, aby Nejvyšší soud dovolání nejvyššího státního zástupce jako nedůvodné zamítl.
 Nejvyšší státní zástupce uplatnil důvod dovolání podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. , který je dán, jestliže rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo jiném nesprávném hmotně právním posouzení.
 Jak vyplývá z obsahu dovolání, toto obsahuje několik variant možného právního posouzení jednání obviněných, když se nejvyšší státní zástupce neztotožňuje s názorem odvolacího soudu, že jejich jednání nepřekročilo v daném případě beztrestné stadium přípravy podle § 20 odst. 1 tr. zákoníku, resp. nedošlo ani k pokusu. Tyto námitky sice obecně odpovídají uplatněnému důvodu dovolání podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. Jejich podstatou je ale názor nejvyššího státního zástupce, že stranou pozornosti odvolacího soudu zůstaly aktivity obviněných v prvotní fázi celého jednání, kdy o policejní provokaci vůbec nelze hovořit a odvolací soud se tak nevypořádal s právním posouzením celého skutku. Konkrétně s jednáním obviněných před zahájením úkonů trestního řízení dne 2. 7. 2010, ke kterému došlo na základě trestního oznámení svědkyně H. Š.
 V souvislosti s tím nejvyšší státní zástupce uvedl, že podle skutkových zjištění soudů obvinění J. K. a B. Ch. předali již koncem dubna (2010) obviněnému JUDr. J. M. částku 100.000,- Kč, kterou označují jako zálohu na odměnu za právní služby tohoto obviněného. S odkazem na str. 17-18 odůvodnění rozsudku odvolacího soudu ale k tomu namítá, že odvolací soud sám dovozuje, ač v podstatě v tomto směru akceptoval obhajobu obviněných, že uvedená částka nebyla zálohou na právní služby, když v odůvodnění napadeného rozsudku uvedl, že obviněný JUDr. J. M. se pokusí zajistit úspěch v odvolacím řízení eventuálně i úplatkem . Podle nejvyššího státního zástupce tak samotný odvolací soud připustil skutečnost, že dané finanční prostředky lze považovat za úplatek poskytnutý v souvislosti s obstaráním věci obecného zájmu. Jednoznačný závěr o srozumění obviněného B. Ch. s tím, že uvedená částka bude skutečně sloužit jako úplatek pro odpovědného pracovníka Ministerstva dopravy ČR, s cílem dosáhnout vyhovění odvolání Sociálního družstva Benna, podle nejvyššího státního zástupce vyplývá také z obsahu provedených odposlechů


text:
a záznamů telekomunikačního provozu, resp. sledování osob a věcí, jakož i ze záznamu monitorované schůzky mezi svědkyní H. Š., svědkem V. S. a obviněným J. K. dne 28. 5. 2010. Ve vztahu k předání uvedené hotovosti (po dohodě s obviněným J. K.) jakožto úplatku, tak lze podle nejvyššího státního zástupce u těchto obviněných dovodit zavinění nejméně ve formě nepřímého úmyslu ve smyslu § 15 odst. 1 písm. b) tr. zákoníku, přičemž také obviněný JUDr. J. M. jednoznačně věděl o účelu předmětné částky jako úplatku, když sám hovořil, že měla být předána z ruky do ruky jako protiplnění za vyhovění podanému odvolání. V souvislosti s tím nejvyšší státní zástupce namítá, že pokud podle odvolacího soudu z obsahu provedených operativně pátracích prostředků takovéto závěry nevyplývají, je takovéto hodnocení zřetelným opakem toho, co bylo skutečným obsahem dokazování.
 Uvedenými námitkami se ale dovolání nejvyššího státního zástupce dostává do polohy primárně skutkové, a tedy mimo uplatněný důvod dovolání podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., v rámci kterého lze namítat tzv. nesprávné právní posouzení skutku nebo jiné nesprávné hmotně právní posouzení. Nejvyšší státní zástupce sice v úvodu dovolání nesprávné právní posouzení skutku namítá a domáhá se, aby byl skutek právně posouzen v podstatě v souladu s odsuzujícím rozsudkem soudu I. stupně, který byl zrušen dovoláním napadeným zprošťujícím rozsudkem Městského soudu v Praze. Jeho alternativní hmotně právní námitky o dokonaném trestném činu podle § 332 odst. 1 alinea první tr. zákoníku, o spolupachatelství a účastenství ve formě návodu nebo pomoci, jakož i o pozitivním skutkovém omylu a z toho vyplývajícím pokusu zločinu podplácení podle § 332 odst. 1, 2 písm. b) tr. zákoníku (J. K., B. Ch.), o účastenství na tomto pokusu (JUDr. J. M.), či o možném právním posouzení jednání obviněného JUDr. J. M. jako přečin podvodu podle § 209 odst. 1, 3 tr. zákoníku, vycházejí ale z odlišného skutkového stavu, než jej po zhodnocení provedených důkazů zjistil soud odvolací. Proto nejsou tyto námitky, byť samy o sobě hmotně právní, způsobilé založit přezkumnou povinnost dovolacího soudu podle § 265i odst. 3 tr. ř. Nejvyšší státní zástupce se předně totiž domáhá jiných skutkových zjištění zejména v tom směru, že odvolací soud sám připustil skutečnost, že dané finanční prostředky lze považovat za úplatek poskytnutý v souvislosti s obstaráním věci obecného zájmu. Takový závěr ale odvolací soud z provedených důkazů neučinil. Rovněž úvaha odvolacího soudu o nepřekročení stadia přípravy je tímto soudem uvedena ve vztahu k hypotetickému průběhu skutkového děje (viz i kdyby bylo lze bez sebemenších pochybností dovodit - strana 19 odůvodnění napadeného rozsudku), při kterém by spoluobvinění byli ve vzájemné shodě vědomě otevřeni nabídnutí úplatku prostřednictvím svědkyně H. Š. a k tomuto účelu by obviněného JUDr. J. M. a uvedenou svědkyni finančně vybavili .
 Nelze přisvědčit námitce, že odvolací soud pominul, resp. že stranou jeho pozornosti zůstaly aktivity obviněných v prvotní fázi celého jednání do dne 2. 7. 2010, kdy na základě trestního oznámení svědkyně H. Š. byly ve věci zahájeny úkony trestního řízení. Z odůvodnění napadeného rozsudku je totiž zřejmé, že se odvolací


text:
soud v rámci hodnocení důkazů, a uvádění svých úvah, kterými se řídil při hodnocení důkazů, opakovaně zabýval celým jednáním obviněných (např. str. 9 celková časová rekapitulace jednání; str. 13 úvahy k výrokům z odposlechů, se závěrem o neexistenci hodnověrného důkazu o nabídce úplatku před 7. 7. 2010). Nelze také přisvědčit v podstatě stěžejní námitce nejvyššího státního zástupce, že odvolací soud sám dovozuje, že částka ve výši 100 000,- Kč, předána spoluobviněnými JUDr. J. M. koncem dubna 2010, není zálohou na odměnu za jeho právní služby. Dovodil-li nejvyšší státní zástupce tento závěr z úvah odvolacího soudu na str. 17-18 jeho rozsudku, kde tento soud mj. uvedl, že obviněný JUDr. J. M. se pokusí zajistit úspěch v odvolacím řízení eventuálně i úplatkem , jedná se o úvahy odvolacího soudu ve vztahu k jedné z odmítnutých skutkových alternativ, kterou odvolací soud označil sice za nejpravděpodobnější, ale vzhledem k důkazní situaci charakterizované řadou bílých míst ohledně konkrétního obsahu jednání mezi obviněnými a H. Š. dospěl k závěru, že nelze tuto alternativu s udržitelnou mírou jistoty považovat za nalezenou , tedy prokázanou. Odvolací soud, který na základě provedených důkazů dospěl k celkem třem reálně možným skutkovým alternativám [viz str. 17 odůvodnění rozsudku: alternativa a) podle obžaloby, b) podle obhajoby a c) již zmíněná nejpravděpodobnější třetí alternativa], se za použití zásady in dubio pro reo přiklonil k alternativě b), když podle jeho názoru ani relativně vyšší míra pravděpodobnosti, při možnosti jiných skutkových alternativ, k odsouzení nestačí a je tak nutno přijmout za skutková zjištění alternativu pro obviněné nejpříznivější.
 Přijetím alternativy b) jako verze obhajoby, tak odvolací soud dospěl ke skutkovému zjištění, že svědkyně H. Š. v rámci spolupráce s obviněným JUDr. J. M. v jeho právní kanceláři projevila aktivní zájem vyřizovat zakázku pro družstvo Benna, tento obviněný její iniciativní nabídku bez námitek přijal, načež ji obviněnému J. K. a svědku V. S. prezentoval jako svou kolegyni a právničku, která bude věc nadále vyřizovat. Vše další pak ponechal na ní, aniž ji pověřil nabídkou či poskytnutím úplatku.
 Tento svůj skutkový závěr odvolací soud pak podrobně odůvodnil na základě skutečností vyplývajících z provedených důkazů (viz str. 18 rozsudku), které lze stručně shrnout tak, že se kromě několika neurčitých narážek na podplácení, vyplývajících z odposlechů telefonátu, nepodařilo zajistit žádný důkaz, který by alespoň jako významná indicie podporoval možnost přípravy nebo přímo nabídky úplatku ze strany obžalovaných. Pouze reálnou možnost této alternativy odůvodnil tím, že z odposlechů telefonátů vyplývá několik neurčitých narážek na podplacení, jež lze vykládat přinejmenším stejně dobře jako jasný náznak skutečně se odehravšího podplacení ministerského úředníka ze stotisícové částky svěřené JUDr. M. nebo je lze vykládat jako projev ve zdejších krajích nikoli zcela ojedinělých náznaků nepoctivých vykonavatelů právních a podobných služeb, že bylo třeba vynaložit peníze na úplatky veřejných činitelů, ačkoli ve skutečnosti nedošlo ani k pokusu o to a konečně jako možný odraz nepravdivých informací svědkyně Š. . Je tak zřejmé, že odvolací soud ve skutkové variantě, kterou vzal za prokázanou, nehodnotí účel poskytnutí dané peněžní částky ze strany obviněných J. K. a B. Ch., jako


text:
úplatek. Pouze ve vztahu k jednání obviněného JUDr. J. M. uvádí tři možné varianty jeho jednání, tedy buď jeho skutečné podplácení nebo snaha o něj, nebo podvodné jednání vůči uvedeným spoluobviněným bez podplácení a ve snaze se obohatit a konečně jeho možné jednání vycházející z nepravdivých informací svědkyně H. Š. o poskytnutí úplatku. Tím ale odvolací soud v jím přijaté skutkové variantě neprezentuje závěr, že dané finanční prostředky byly poskytnuty jako úplatek v souvislosti s obstaráním věci obecného zájmu, jak nejvyšší státní zástupce uvádí v dovolání.
 Obecně lze k výkladu § 332 odst. 1 tr. zákoníku (věta první) uvést, že podle tohoto ustanovení se trestného činu podplacení dopustí ten, kdo jinému nebo pro jiného v souvislosti s obstaráváním věcí obecného zájmu poskytne, nabídne nebo slíbí úplatek. Oproti trestnému činu podplácení podle § 161 odst. 1 tr. zákona (zák. č. 140/1961 Sb. účinný do 31. 12. 2009), byla skutková podstata tohoto trestného činu v trestním zákoníku doplněna o slova nebo pro jiného . Podle důvodové zprávy k trestnímu zákoníku se tím tento trestný čin upřesňuje tak, aby pokrýval jak přímé přijetí úplatku a podplacení, tak i nepřímé takové úplatkářství prostřednictvím jiné osoby a trestní odpovědnost prostředníka pak bude posuzována podle formy a míry jeho zavinění buď jako spolupachatelství nebo jako účastenství. V tzv. velkém komentáři k trestnímu zákoníku (Trestní zákoník II, Šámal a kolektiv, Nakladatelství C.H.BECK, I. vydání 2010 - str. 2892) je v souladu s tím uvedeno, že osoba, které je poskytnut, nabídnut nebo slíben úplatek, může být jednak osoba obstarávající věci obecného zájmu, ale též prostředník mezi pachatelem a touto osobou. Nejde však o osobu, která má pouze intervenovat. K naplnění skutkové podstaty § 332 odst. 1 tr. zákoníku se nevyžaduje, aby osoba která obstarává věci obecného zájmu, úplatek, jeho nabídku či slib přijala nebo s ním souhlasila. Odmítnutí úplatku nemá vliv na trestní odpovědnost pachatele. Nejvyšší soud tedy v obecné rovině souhlasí s názorem nejvyššího státního zástupce, že trestný čin podplacení podle § 332 odst. 1 tr. zákoníku je dokonán nejen poskytnutím (nabídnutím nebo slibem) úplatku přímo osobě obstarávající věci obecného zájmu, ale také již jen jeho poskytnutím prostředníkovi za účelem, aby úplatek předal osobě obstarávající věci obecného zájmu, které je úplatek určen. Pokud by odvolací soud v tomto případě dospěl ke skutkovému zjištění, že peníze byly spoluobviněnými poskytnuty JUDr. J. M. byť i eventuálně jako úplatek pro pracovníka daného ministerstva, což se ale podle tohoto soudu nestalo, byl by tímto prostředníkem v daném případě obviněný JUDr. J. M., přičemž na tomto jeho postavení by nic neměnila skutečnost, že pracovník daného ministerstva Ing. S. B. předem nebyl vůbec o snaze či úmyslu poskytnout mu úplatek informován a ani skutečnost, že obviněný JUDr. J. M. mu také žádnou takovou nabídku osobně neučinil. Odvolací soud ale dospěl ke skutkovému zjištění v souladu s jeho obhajobou, že pouze jednáním s uvedeným pracovníkem ministerstva pověřil svoji spolupracovnici H. Š., spoluobvinění J. K. a B. Ch. mu nepředali částku 100.000,- Kč s vědomím, že alespoň její část bude sloužit jako úplatek pro odpovědného


text:
pracovníka ministerstva v souvislosti s jeho rozhodováním o odvolání družstva Benna, ale jednalo se pouze o odměnu za jeho právní služby. Pokud by odvolací soud dospěl k opačnému skutkovému zjištění, jehož se nejvyšší státní zástupce domáhá dovoláním, pak by oba uvedení spoluobvinění jako spolupachatelé ve smyslu ustanovení § 332 odst. 1 tr. zákoníku pro jiného v souvislosti s obstaráváním věcí obecného zájmu poskytli úplatek. Obviněný JUDr. J. M. by pak jako zprostředkovatel byl účastníkem na tomto trestném činu hlavních pachatelů.
 Nejvyšší soud ve věci neshledal ani namítaný extrémní rozpor mezi provedenými důkazy a skutkovými zjištěními odvolacího soudu, který by jako jediný mohl odůvodnit výjimečný zásah do skutkových zjištění až v řízení o dovolání. K otázce hodnocení důkazů postačí odkázat na úvahy, které odvolací soud vyčerpávajícím způsobem uvedl v odůvodnění napadeného rozsudku a s kterými se Nejvyšší soud ztotožnil. Pouze na doplnění lze uvést, že již z prvního odposlechu telefonického hovoru dne 26. 5. 2010 mezi obviněnými, kdy B. Ch. oznamoval JUDr. J. M. doručení zamítavého rozhodnutí Ministerstva dopravy ČR o odvolání, obviněný JUDr. J. M. reaguje tak, že pan náměstek měl slíbit něco jiného. To plně koresponduje s výpověďmi obviněných o aktivním vstupu svědkyně H. Š. do celé věci s tím, že má na ministerstvu známého (náměstka), který by mohl ve věci poradit, resp. pro ni není problém ve věci pomoci. Tato skutečnost potvrzuje správnost skutkových závěrů odvolacího soudu a hodnocení role této svědkyně v celé věci.
 Nejvyšší soud proto dospěl k závěru, že dovolání nejvyššího státního zástupce bylo podáno z jiného důvodu, než je uveden v § 265b tr. ř. Proto bylo dovolání odmítnuto podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř., a to v souladu s ustanovením § 265r odst. 1 písm. a) tr. ř. v neveřejném zasedání.


text:
Justici a trestní exekutivě dne 15.4.2019 žádost o informace – Konopí je lék
 Justici a trestní exekutivě dne 15.4.2019 žádost o informace
 Mgr. Dušan Dvořák, narozen 12.1.1962, Edukativní konopná klinika 798 55 Ospělov 6, pošta Hvozd
 Krajský soud a státní zastupitelství v Brně Krajský soud a státní zastupitelství v Ostravě a Olomouci
 Vrchní soud a státní zastupitelství v Olomouci Nejvyšší soud a státní zastupitelství ČR
 Věc: Žádost dle zákona č. 106/1999 Sb. povinným o vydání informace k řízením žadatele u Evropskému soudu pro lidská práva ze dne 10.4.2019 napadající porušení č.l. 2 – 11 Úmluvy o lidských právech rozhodnutím Ústavního soudu České republiky dne 16.10.2019, sp.zn. II. ÚS 2804/18 (viz příloha) a patnácté ústavní stížnosti žadatele ze dne 5.4.2019 (viz příloha) napadající tytéž články Úmluvy rozhodnutím Nejvyššího soudu ČR ze dne 13.12.2018, č.j. 1455/2018 -301 vůči žadateli jako obecnému zmocněnci poškozených členů výzkumu Konopí je lék asociace Cannabis is The Cure, z.s., IČ: 266 70 232, Datová schránka ID 4ex7c9p, Přichystalova 180/14, 779 00 Olomouc jako právnických osob a členů společenství filantropů, mecenášů a investorů výzkumu European Society of Investors in Natural and Social Sciences Research, z.s., IČ: 706 31 298, Stará 51/4, Pustkovec, 708 00 Ostrava, Datová schránka ID 4ex7c9p a spolu zřizovatelů Edukativní konopné kliniky, kterými jsou otevřená společnost Ateliér ALF, z.s., IČ: 226 80 101, odborná společnost Konopí je lék,z.s., IČ: 227 27 281 a společenství sociální ekologie Art & Body Language Factory, z.s., IČ: 227 24 303, společně sídlem ode dne 14.5.2016 Konopná apatyka královny koloběžky první, 798 55 Ospělov 6, pošta Hvozd kliniky a ode dne 10.12.2013 společně na adrese Přichystalova 180/14, 779 00 Olomouc nezapsané nikdy v rejstříku u žádného ze spolu zřizovatelů Edukativní konopné kliniky s následky žalob a exekucí!
 Přílohou dokládám zmocnění výše uvedených právnických osob a stížnost ESLP dne 10.4.2019 a Ústavnímu soudu dne 5.4.2019 a žádám vydat tyto informace rozhodné rovněž pro náhradu škody.
 Sdělte nejprve prokuratura, pod jakými sp.zn. výše označená krajská státní zastupitelství, Vrchní státní zastupitelství v Olomouci a Nejvyšší státní zastupitelství od srpna 2009 dosud šetřily trestní, kárné a stížnostní podněty a žádosti o přezkumy podnětů podávaných žadatelem o informace nebo výše uvedenými právnickými osobami a jejich statutárními zástupci a zmocněnci na
 soudce a státní zástupce Okresního státního zastupitelství a soudu v Prostějově, Krajského soudu a státního zastupitelství v Brně posuzující od roku 2009 trestnou činnost žadatele o informaci (každoročně obviněn dle § 283 tr. zákoníku), od roku 2014 Okresního soudu a státního zastupitelství v Olomouci a Krajského státního zastupitelství a soudu v Ostravě, pobočka v Olomouci posuzující ochrannou léčbu žadatele o informace a řádně označující důvodně podezřelé (Prostějov/Brno) soudce a státní zástupce
 ze spáchání zločinů proti lidskosti na členech výzkumu Konopí je lék včetně závažného poškození zdraví žadatele (zde rovněž KS Olomouc/KS Ostrava) zabráním terapeutického materiálu z výzkumnické farmy v Ospělově přes 15 žádostí o policejní ochranu, zjevně účelových trestních a posuzovacích řízení a nedůvodné ochranné léčby
 nepravdivě v rozhodnutích tvrdící, že technické předpisy zákona o návykových látkách určující výrobu a zacházení s konopím a) nejsou


text:
technické předpisy ve smyslu práva EU, b) následně, že to jsou technické předpisy, ale že od roku 2004 údajně nedošlo k jejich novelizaci, což vylučují konkrétní novely č. 141/2009 SB. a 50/2013 SB. a že je údajně 3) konopí prekurzor, což vylučuje zákon o prekurzorech drog, a proto spor nepatří Soudnímu dvoru k projednání v rozporu s čl. 267 SFEU a nálezy ESLP
 navíc důvodně podezřelé za krytí a vyplácení nepravdivých znaleckých posudků vypracovaných na žadatele o informaci v letech 2012 – 2014 pro trestní řízení zcela odporující závěrům znaleckého posudku znaleckého ústavu PN Bohnice ze dne 12.12.2016
 Sdělte a označte sp.zn., zda a kdy některé výše uvedené státní zastupitelství nebo krajské a vrchní soudy včetně nejvyššího v letech 2009 – 2019 zrušilo předchozí rozhodnutí nižších soudů a zastupitelství podněty odložit a přikázalo policii vyšetřit
 tyto nepravdivě jednající soudce a státní zástupce včetně soudců Nejvyššího soudu ČR
 tyto nepravdivě jednající soudní znalce
 a dále, zda některé z výše označených státních zastupitelství šetřilo a pod jakou sp. zn. a pokud ano, tak kdy šetřilo a kdy přikázalo policii vyšetřit, pokud se tak stalo označte datum posledního rozhodnutí z důvodů řízení o náhradě škody chybným rozhodnutím státu:
 trestní podněty na pachatele podnikající v rozporu se zákonem na jména a s majetky výše uvedených právnických osob a rodiny Dvořákových a ničících opakovaně jejich majetky a nehmotná práva
 od roku 2016 v Olomouci – Vlastimil Blaťák jako statutární zástupce, který se v rozporu se zákonem zmocnil majetků asociace a zejména majetků IČ: 706 31 298 (1), kde byl tři měsíce členem statutárního orgánu a také majetků žadatele o informaci, v rozporu se zákonem se souhlasem policie poškozuje hmotná i nehmotná práva členů asociace a náboženské společnosti
 od roku 2008 v Ospělově – Josef Popelka jako statutární zástupce IČ: 226 91 871 (2) nevypsaný dosud z rejstříku bez důkazu zvolení (§), který se zmocnil majetků vložených do spolku, ničí majetky zřizovatelů Edukativní konopné kliniky a žadatele o informaci a v rozporu se zákonem se souhlasem policie poškozuje hmotná i nehmotná práva členů asociace a náboženské společnosti
 kárných/trestních podnětů na úředníky krajských rejstříkových soudů v Olomouci a Brně (viz příloha níže k žádosti v Praze), kteří s následky škod včetně exekucí účelově odmítali změnit údaje ve veřejném rejstříku v rozporu s §§ 78 a 79 a § 103 o.s.ř., když
 Odmítali a odmítají zapsat zástupce a sídla zřizovatelů Edukativní konopné kliniky (Ateliér ALF, z.s., IČ: 226 80 101, odborná společnost Konopí je lék,z.s., IČ: 227 27 281 a společenství sociální ekologie Art & Body Language Factory, z.s., IČ: 227 24 303,) od 1.1.2014 – 14.5.2016 na adrese Přichystalova 180/14, ač sídlo bylo změněno ještě před 1.1.2014 (!) a odmítali a odmítají řádně zapsat statutární orgán a jeho zástupce výše u uvedených spolků dle usnesení nejvyššího orgánu právnických osob dne 12.1.2014, dne 14.5.2016, dne 20.12.2017 a dne 18.11.2018 ač osoby zvolené a odstoupivší každý z nich doložili opakovaně úředně ověřená čestná prohlášení (odstoupivší prostý podpis, nebo čestné prohlášení předsedy o odstoupení člena statutárního orgánu).
 Odmítali a dosud


text:
odmítají zapsat zástupce a sídla zástupce investorů Edukativní konopné kliniky s totožnými daty jednání nejvyššího orgánu právnické osoby, jak je výše uvedeno (European Society of Investors in Natural and Social Sciences Research, z.s., IČ: 706 31 298, Stará 51/4, Pustkovec, 708 00 Ostrava, Datová schránka ID 4ex7c9p), když ke změně sídla k výmazu Vlastimila Blaťáka došlo až po dvou a půl letech nikým nešetřených (míněno řádně) stížností, kárných a trestných podnětů a žalob na Vlastimila Blaťáka, nedošlo však v úplném výpisu k zápisu kontinuity člena správního orgánu od 1.1.2014 Mgr. Vandy Dvořákové a také MUDr. Aleše Skřivánka, Ph.D. , opět k naší tíži a v rozporu se zákonem a vůlí členů.
 Odmítali a dosud stále s podporou policie a rejstříku a zastupitelství odmítají zapsat zástupce (5) zvolené dne 10.12.2017 a potvrzené celou výše uvedenou asociací a sněmem pastorů náboženské společnosti Chrám přírody dne 20.12.2017 se změnou sídla do Edukativní konopné kliniky, a to u náboženského spolku Church of Nature,z.s. , IČ: 226 91 871, když po pěti úředně potvrzených návrzích a zápisem nejvyššího orgánu a stanovami rejstřík v roce 2018 zapsal do rejstříku zastupitele Josefa Popelka z Ospělova bez jediného zápisu ve Sbírce listin, o volbě statutárního orgánu od roku 2014 (!), kdy ten byl nečinný, spolkový rejstřík také a hrozil zánik spolku s našimi vloženými investicemi do spolku za kulturní rozvoj Ospělova, což trestná činnost Josefa Popelku rozhodně kultuře nepřidá, zpřístupnění kaple vigiliím, oslavám, obřadům či zpěvům se domníváme ano, když je kaple přístupná neznabohovi Josefu Popelkovi s dotací obce na zpěvy a předvánoční punč pro občanské sdružení Josefa Popelky s licencí na prodej lihu po návštěvě ospělovské kaple Nanabevzetí Panny Marie . Ubohé, pokud rekonstrukce kaple z veřejných prostředků byla v roce 2011 přes 1 mil. Kč a je otevřena 2x ročně jen vyvoleným kamarádům s lihem.
 Sdělte a označte sp.zn řízení žadatele od roku 2010 dosud, ve kterých byl žadatel o informaci účastníkem stížnostních/odvolacích/dovolacích trestních řízení vedených v opravných a mimořádných opravných řízeních, a to sdělte včetně řízení civilních vedených
 Krajským soudem v Ostravě, pobočka Olomouc
 Vrchním soudem v Olomouci
 Nejvyšším soudem ČR
 Sdělte a označte sp.zn, pod kterou předsedové a vedoucí všech výše označeních krajských soudů a zastupitelství a olomouckého vrchního soudu a zastupitelství a nejvyššího soudu a zastupitelství neseznali od roku 2010 jednání soudců a státních zástupců
 výše uvedených soudců a zástupců v trestních řízeních žadatele o informaci obžalovaného každoročně za porušení § 283 tr. zákoníku za porušení zákona a důvod k postihu včetně kárného za vydávání vědomě nepravdivých svévolných rozhodnutí,
 označte sp.zn. kárných podnětů a stížností (přezkumů) vůči nečinným rejstříkovým úředníkům a vedoucím krajských soudů a vrchního a nejvyššího soudu a zastupitelství od roku 2014 za jednání k výše označeným spolkům jako právnickým osobám při zápisu změn ve veřejném rejstříku
 Pokud snad byl někdy někým v některé z těchto věcí kárný podnět vydán, sdělte, kdo jej na sebe sama či na jiného podal a komu adresoval a čeho se týkal a dále sdělte,
 existuje-li, zašlete kopii rozhodnutí Městského soudu nebo zastupitelství v Brně, kde


text:
bylo uvedeno žádané odůvodnění k porozumění českému textu prof. Pavlem Šámalem, když jeho šetření městským soudem a zastupitelstvím je aktuálně v přezkumu Krajského státního zastupitelství v Brně (sdělte prosím sp.zn) a odvolání u Krajského soudu v Brně (sdělte prosím sp.zn.).
 Sdělte, pod jakou spisovou značkou vedl od roku 2016 Krajský soud v Brně správní žaloby žadatele o informaci a dále správní žaloby asociace Cannabis is The Cure,z.s. a správní žaloby odborné společnosti Konopí je l=k,z.s.
 Děkuji za váš čas a zájem a jsem s pozdravem dne 15.4.2019
 Mgr. Dušan Dvořák, obecný zmocněnec výše uvedených nevládních organizací zapojených do výzkumu Konopí je lék IČ: 266 70 232 ( 3), IČ: 706 31 298 ( 4), IČ: 226 80 101 ( 5), IČ: 227 27 281 (6) a IČ: 227 24 303 (7) a dosud stále nezapsaný předseda náboženského spolku Church of Nature,z.s. IČ: 226 91 871 (8) ode dne 10.12.2017 (§)
 PS: pokud by některá z otázek byla již adresáty odpovězena, zašlete prosím kopii rozhodnutí
 – datovou schránkou s níže uvedenou přílohou pro státní orgány v Praze –
 Obvodnímu státnímu zastupitelství pro Prahu 3 Obvodnímu soudu pro Prahu 3
 Městskému státnímu zastupitelství v Praze Městskému soudu v Praze
 Vrchnímu státnímu zastupitelství v Praze Vrchnímu soudu v Praze
 Věc: Žádost povinným o vydání informace nezbytná k řízením žadatele u Evropskému soudu pro lidská práva ze dne 10.4.2019 napadající porušení č.l. 2 – 11 Úmluvy o lidských právech rozhodnutím Ústavního soudu České republiky dne 16.10.2019, sp.zn. II. ÚS 2804/18 (viz příloha) a patnácté ústavní stížnosti žadatele ze dne 5.4.2019 (viz příloha) napadající tytéž články Úmluvy rozhodnutím Nejvyššího soudu ČR ze dne 13.12.2018, č.j. 1455/2018 -301 vůči žadateli jako obecnému zmocněnci poškozených členů výzkumu asociace Cannabis is The Cure, z.s., IČ: 266 70 232, Datová schránka ID 4ex7c9p, Přichystalova 180/14, 779 00 Olomouc jako právnických osob a členů společenství filantropů, mecenášů a investorů výzkumu Konopí je lék European Society of Investors in Natural and Social Sciences Research, z.s., IČ: 706 31 298, Stará 51/4, Pustkovec, 708 00 Ostrava, Datová schránka ID 4ex7c9p, kterými jsou také spolu zřizovatelé Edukativní konopné kliniky, kterými jsou otevřená společnost Ateliér ALF, z.s., IČ: 226 80 101, odborná společnost Konopí je lék,z.s., IČ: 227 27 281 a společenství sociální ekologie Art & Body Language Factory, z.s., IČ: 227 24 303, společně sídlem ode dne 14.5.2016 Konopná apatyka královny koloběžky první, 798 55 Ospělov 6, pošta Hvozd kliniky a ode dne 10.12.2013 společně na adrese Přichystalova 180/14, 779 00 Olomouc nezapsané nikdy v rejstříku u žádného ze spolu zřizovatelů Edukativní konopné kliniky s následky žalob a exekucí!
 Pod jakou spisovou značkou Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3, Městské státní zastupitelství v Praze a Vrchní státní zastupitelství v Praze v letech 2011 – 2019 přijalo a šetřilo trestní podněty výše uvedených právnických osob asociace Cannabis is The Cure,z.s. a zejména pak zřizovatelů Edukativní konopní konopné kliniky (Ateliér ALF, z.s., Konopí je lék,z.s. a Art & Body Language Factory, z.s.) a členů výše uvedených právnických osob a mne jako zmocněnce a spolu poškozeného


text:
podaný na řádně označené fyzické osoby (Jaroslav Kabilka, Jan Marie Bém, Radek Matlach, Pavel Martínek), kteří se v rozporu se zákonem neoprávněně zmocnili majetků výše uvedených právnických osob a majetků rodiny Dvořákových na Edukativní konopné klinice Bořivojova 90, Praha 3, s jejich majetky a na jejich jména podnikali s následky exekucí a dosud s těmito majetky možná ještě podnikají a za ukradené know how výzkumu na Edukativní konopné klinice dostali někteří až 2 mil. Kč odstupného od multimilionáře Karla Janečka a přitom uváděli policii křivá svědectví vyvrácená členy výše uvedených zřizovatelů Edukativní konopné kliniky, (Štěpán a František Dvořák, Hana Barešová, Jana, Vanda a Radomíra Dvořáková, Radůz Šmahel, Oto Kaděrka, Hana Skálová, Jana Jesenská ad.), a pokud nedošlo k šetření, zda je přikáže některý z oslovených šetřit, pokud se tak nestalo. Žádáme, aby Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3 označilo sp.zn. šetření Policie na III a Krajského ředitelství v Praze, kam jsme podněty v roce 2011 – 2016 podávali a Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3 na ně dělalo přezkum a rovněž je odložilo.
 Sdělte zda Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3, Městské a Vrchní státní zastupitelství v Praze a kdy konkrétně a pod jakou sp.zn. tyto výše uvedené podněty v rámci přezkumu šetřily a zda a kdy a pod jakou sp.zn. státní zastupitelství přikázala polici věc řádně vyšetřit, nebo zda to některý z adresátů učiní až nyní. U Vrchního státního zastupitelství v Praze evidujeme tyto sp.zn. přezkumů a podnětů sp.zn. 1 VZT 803/2018 , 1 VZT 229/2016 , 9 SPR 241/2018, 9 SPR 223/2016 , 1VZN1685/2014, 1 VZN 174/2016, 1 VZN 2639 / 2016, 1 VZN 2704/2016, 1 VZN 1750/2018 a 1 VZN 2803/2018.
 Pod jakou spisovou značkou Obvodní soud pro Prahu 3 vydal a pod jakou spisovou značkou Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3 žádalo vydat příkaz k domovní prohlídce Edukativní konopné kliniky Bořivojova 90, Praha 3 v prosinci 2011 a září 2012 a pod jakou sp.zn. Obvodní, městské a vrchní státní zastupitelství v Praze neseznalo pochybení policie a Obvodního státního zastupitelství pro Prahu 3, když policie žádnému z poškozených nevydala protokoly o majetku zabaveném v prosinci 2011 a září 2012 v Edukativní konopné klinice na Praze 3, Bořivojova 90 při domovních prohlídkách.
 Pod jakou spisovou značkou Městský soud v Praze a Vrchní soud v Praze a jejich funkcionáři od 1.1.2012 dosud šetřili soudní žaloby (civilní odvolání a správní žaloby) a kárné podněty, návrhy na omezení svéprávnosti (rejstříky) a stížnost na nečinnost nevhodné chování, a to jak od statutárních zástupců výše uvedených právnických osob, tak ode mne jako obecného zmocněnce/žalobce a výše uvedených právnických osob týkající se ve věcech civilních
 Odvolání na rozhodnutí Obvodního soudu pro Prahu 3 sp.zn. 18 NC 5655/2011, 20 C 178/2011 a 20 C 2/ 2012, 23 C 136 /2013, 21 C 317/2013, 7 Nc 2/2016
 Stížností a kárných podnětů na jednání Obvodního soudu pro Prahu 3 ve výše uvedených žalobních řízeních a předsedy Obvodního soudu pro Prahu 3
 Odvolání na rozhodnutí Obvodního soudu pro Prahu 1 sp.zn. 6 T 21/ 2012
 Stížností a kárných


text:
podnětů na jednání Obvodního soudu pro Prahu 1 a předsedy Obvodního soudu pro Prahu 1
 Odvolání na rozhodnutí Obvodního soudu pro Prahu 10 sp.zn. Č.j. 67 Nc 8008/2017
 dále věcí rejstříkového soudu
 Odvolání na rozhodnutí Městského soudu v Prze – rejstříkového soudu ve věci řádného zápisu spolu zřizovatelů Edukativní konopné kliniky Ateliér ALF,z.s. a Konopí je lék,z.s. do rejstříku spolků
 Stížností a kárných podnětů na jednání rejstříkového soudu Městského soudu v Praze a funkcionářů Městského soudu v Praze k nečinnosti rejstříkového soudu ve věci řádného zápisu spolu zřizovatelů Edukativní konopné kliniky Ateliér ALF,z.s. a Konopí je lék,z.s. do rejstříku spolků
 dále uvedení spisových značek správních žalob žadatele o informace a asociace Cannabis is The Cure,z.s. od roku 2016 vedených u Městského soudu v Praze v žalobách na
 Ministerstvo kultury (4x), Ministerstvo spravedlnosti (3x), Ministerstvo zdravotnictví (2x) a Ministerstvo vnitra (1x)
 Sdělte, zda Městské a Vrchní státní zastupitelství v Praze a kdy konkrétně a pod jakou sp.zn.a s jakým výsledkem šetřilo kooperaci a nečinnost justice a jednání rejstříkových úředníků Městského soudu v Praze (Krajského soudu v Ostravě), které pachatelům označeným v bodu 1 nepřepsáním změn v rejstříku od 1.1.2014, jak byly schváleny ještě před 1.1.2014 a opětovně dně 12.1.2014 nejvyšším orgánem právnických osob, usnadňovalo páchání trestné činnosti a jak nevládní organizace Ateliér ALF, z.s., tak Konopí je lék,z.s. o žalobách ani nevěděli a následně přišly exekuce za trestnou činnost policií a státními zastupitelstvími nešetřených pachatelů, viz Obvodní soud pro Praha 3 a exekuce dosud schválené sp.zn. 35
 EXE 3654/2014, 36
 EXE 3728/2015 a pokud ne, zda je přikáže některý z oslovených šetřit, pokud se tak nestalo.
 Sdělte, zda Městské a Vrchní státní zastupitelství v Praze a kdy konkrétně a pod jakou sp.zn. a s jakým výsledkem šetřilo kooperaci a nečinnost Obvodního soudu pro Prahu 1 a Obvodního státního zastupitelství po Prahu 1 v řízení sp.zn. sp.zn. 6 T 21/ 2012 týkající se vydávání nepravdivého znaleckého posudku znalci a křivého svědectví místopředsedkyně vlády Karoliny Peake a pokud ne,
 zda je přikáže některý z oslovených šetřit, pokud se tak nestalo.
 Sdělte, zda Městské a Vrchní státní zastupitelství v Praze a kdy konkrétně a pod jakou sp.zn. a s jakým výsledkem šetřilo kooperaci a nečinnost státních zástupců Obvodního státního zastupitelství pro Prahu 3 a soudkyně Obvodního soudu Prahu 3 JUDr. Markéty Písaříkové , která namísto projednání žaloby na pachatele označení v bodu 1 podala na žadatele o informaci zjevně nedůvodný návrh na omezení svéprávnosti a pokud ne, zda je přikáže některý z oslovených šetřit, pokud se tak nestalo.
 Sdělte zda Obvodní státní zastupitelství pro Prahu 3, Městské, nebo Vrchní státní zastupitelství v Praze a kdy konkrétně a pod jakou sp.zn. šetřilo důvodná podezření na spáchání těžkých ublížení na zdraví na členech výzkumu Konopí je lék zabráním majetku Edukativní konopné kliniky Bořivojova 90, Praha 3, a pokud ne, zda je přikáže některý z oslovených šetřit, pokud se tak nestalo.
 Děkuji za váš čas a zájem a jsem s pozdravem dne 14.4.2019
 Mgr. Dušan Dvořák, obecný zmocněnec výše uvedených nevládních organizací zapojených do výzkumu Konopí je


text:
lék IČ: 266 70 232 ( 9), IČ: 706 31 298 ( 10), IČ: 226 80 101 ( 11), IČ: 227 27 281 (12) a IČ: 227 24 303 (13) a dosud stále nezapsaný předseda náboženského spolku Church of Nature,z.s. IČ: 226 91 871 (14) ode dne 10.12.2017 (§)
 – datovou schránkou –
 1 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 4845
 2 Krajský soud v Brně, sp. zn. L 25624 a L 12854
 3 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 6401
 4 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 4845
 5 Krajský soud v Brně, sp.zn. L 22953
 6 Krajský soud v Brně, sp.zn. L 22019.
 7 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 8187.
 8 Krajský soud v Brně, sp. zn. L 25624 a L 12854
 9 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 6401
 10 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 4845
 11 Krajský soud v Brně, sp.zn. L 22953
 12 Krajský soud v Brně, sp.zn. L 22019.
 13 Krajský soud v Ostravě, sp.zn. L 8187.
 14 Krajský soud v Brně, sp. zn. L 25624 a L 12854


text:
30 Cdo 4565/2015
 Datum rozhodnutí: 02.03.2016
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Pavla Simona a soudců Mgr. Víta Bičáka a JUDr. Františka Ištvánka v právní věci žalobce M. O., zastoupeného Mgr. Janem Poláčkem, advokátem, se sídlem v Praze 1, Zlatnická 1127/4, proti žalované České republice Ministerstvu spravedlnosti, se sídlem v Praze 2, Vyšehradská 424/16, o zaplacení 529 920,- Kč s příslušenstvím, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 2 pod sp. zn. 26 C 160/2014, o dovolání žalobce proti rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 23. 6. 2015, č. j. 35 Co 202/2015 110, takto:
 Předmětem řízení bylo zaplacení částky 529 920,- Kč s příslušenstvím jako a) náhrady škody (ušlého zisku) za vazbu ve výši 29 920,- Kč, b) náhrady nemajetkové újmy způsobené trestním stíháním, vedeným posléze u Krajského soudu v Praze pod sp. zn. 5 T 52/2012, ve výši 148 000,- Kč a c) náhrady nemajetkové újmy za vazbu ve výši 352 000,- Kč. V průběhu řízení vzal žalobce žalobu částečně zpět co do částky 110 100,- Kč, představované žalovanou vyplacenou náhradou škody ve výši 22 100,- Kč a náhradou nemajetkové újmy za vazbu ve výši 88 000,- Kč (tj. 500,- Kč za den), když za trestní stíhání se žalovaná toliko omluvila.
 Soud prvního stupně řízení co do částky 110 100,- Kč zastavil (výrok I.), žalované uložil povinnost zaplatit žalobci částku 145 820,- Kč s úrokem z prodlení ve výši 8,05 % od 20. 5. 2014 do zaplacení a z částky 110 100,- Kč od 20. 5. 2014 do 10. 6. 2014 (výrok II.), zamítl žalobu co částky 384 100,- Kč s příslušenstvím (výrok III.) a uložil žalované zaplatit žalobci náhradu nákladů řízení (výrok IV.). Soud prvního stupně žalobě vyhověl do zbývající částky 7 820,- Kč jako náhrady škody, částky 88 000,- Kč jako náhrady nemajetkové újmy za vazbu (tj. celkem 1 000,- Kč za den) a částky 50 000,- Kč jako náhrady nemajetkové újmy za vedení trestního řízení .
 K odvolání žalobce a žalované odvolací soud napadeným rozsudkem potvrdil rozsudek soudu prvního stupně ve výroku II. co do částky 7 820,- Kč s příslušenstvím a co do příslušenství částky 110 100,- Kč, co do částky 138 000,- Kč s příslušenstvím změnil rozsudek soudu prvního stupně tak, že žalobu zamítl; v zamítavém výroku III. co do částky 274 000,- Kč s příslušenstvím rozsudek soudu prvního stupně potvrdil a co do částky 100 100,- Kč s příslušenstvím jej zrušil (výrok I.). Současně odvolací soud rozhodl o povinnosti žalované zaplatit žalobci náhradu nákladů řízení před soudy obou stupňů (výrok II.). Odvolací soud tak shledal důvodným celý původní nárok žalobce na náhradu škody v částce 29 920,- Kč a nárok na náhradu nemajetkové újmy za vazbu v částce 88 000,- Kč (tj. 500,- Kč za den), již vyplacené žalovanou. V případě rozhodnutí o zahájení trestního stíhání, které neskončilo odsuzujícím rozsudkem, shledal jako přiměřené zadostiučinění omluvu, které se žalobci dostalo od žalované již v rámci předběžného projednání nároku.
 Rozsudek odvolacího soudu napadl žalobce, zastoupený advokátem, včasným dovoláním, které


text:
výslovně směřuje proti všem výrokům rozsudku odvolacího soudu.
 Nejvyšší soud podle ustanovení § 243c odst. 1 zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu, ve znění účinném od 1. 1. 2014 (viz čl. II bod 2 zákona č. 293/2013 Sb.), dále jen o. s. ř. , odmítl dovolání dílem jako nepřípustné a dílem pro vady.
 V rozsahu, v jakém odvolací soud potvrdil rozsudek soudu prvního stupně ve vyhovujícím výroku co do částky 7 820,- Kč s příslušenstvím a co do příslušenství částky 110 100,- Kč, není dovolání žalobce subjektivně přípustné, neboť je podáno proti té části rozhodnutí, kterou bylo dovolateli přiznáno právo a která tudíž vyzněla zcela v jeho prospěch. Judikatura Nejvyššího soudu setrvává na závěru, že k podání dovolání je účastník řízení oprávněn jen tehdy, vznikla-li mu rozhodnutím odvolacího soudu procesní újma, která může být zrušením rozhodnutí odvolacího soudu napravena. Dovolání tudíž může podat jen účastník, jehož nároku nebylo zcela vyhověno nebo jemuž byla naopak soudem uložena povinnost - tzv. subjektivní přípustnost dovolání (srov. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 30. 10. 1997, sp. zn. 2 Cdon 1363/96, publikované v časopise Soudní judikatura pod číslem SJ 3/1998).
 Výše zadostiučinění v částce 500,- Kč za den vazby, kterou jako přiměřenou shledal odvolací soud, není ve smyslu § 237 o. s. ř. v rozporu s rozsudkem Nejvyššího soudu ze dne 11. 1. 2012, sp. zn. 30 Cdo 2357/2010 (uveřejněném ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek pod číslem 52/2012; rozhodnutí Nejvyššího soudu jsou dostupná též na www.nsoud.cz ), jak namítá dovolatel, neboť z citovaného rozhodnutí nijak nevyplývá odvolatelem uváděný závěr, že tato částka je myšlena jako částka minimální, ( ) kdy je újma, vzniklá nezákonnou vazbou, natolik malá, že se bude jednat o zadostiučinění v podstatě za samotný akt uvěznění (omezení na osobní svobodě). Naopak z citovaného rozhodnutí vyplývá, že k rozmezí 500,- Kč až 1 500,- Kč za jeden den trvání vazby je nutno přistupovat pouze jako k orientačnímu s tím, že podléhá toliko úvaze soudu v konkrétním případě, k jaké částce dospěje. Nejvyšší soud ji uvedl jen z důvodu zabránění extrémnímu poskytování zcela zjevně neodůvodnitelně nepřiměřeně nízkých či naopak zcela zjevně nepřiměřeně vysokých odškodnění. Z uvedeného vyplývá, že přípustnost dovolání podle § 237 o. s. ř. nemůže založit skutečnost, že odvolací soud při stanovení výše přiměřeného zadostiučinění za nemajetkovou újmu způsobenou rozhodnutí o vazbě (po uvážení konkrétních okolností případu) vyšel z částky na dolní hranici judikaturou orientačně stanoveného rozmezí.
 Ve vztahu k zamítavému rozhodnutí co do částky nemajetkové újmy za rozhodnutí o vazbě, tj. po částečném zastavení řízení co do částky 264 000,- Kč s příslušenstvím, dovolatel neformuluje žádnou jinou právní otázku, na jejímž vyřešení mělo napadené rozhodnutí záviset. Dovolatel pouze projevuje nesouhlas s tím, jak odvolací soud jednotlivá kriteria pro stanovení výše zadostiučinění (povaha trestní věci, celková délka omezení osobní svobody a následky v osobní sféře poškozené osoby) na základě zjištěného skutkového stavu zhodnotil, čímž ovšem přípustnost dovolání založit nemůže. Dovolací soud již opakovaně konstatoval, že stanovení formy nebo výše přiměřeného zadostiučinění je především úkolem soudu prvního stupně a přezkum úvah


text:
tohoto soudu úkolem soudu odvolacího. Dovolací soud při přezkumu výše zadostiučinění v zásadě posuzuje právní otázky spojené s výkladem podmínek a kritérií obsažených v § 31a OdpŠk, přičemž výslednou částkou se zabývá až tehdy, byla-li by vzhledem k aplikaci tohoto ustanovení na konkrétní případ zcela zjevně nepřiměřená (rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 15. 12. 2010, sp. zn. 30 Cdo 4462/2009).
 Rovněž ve vztahu k zamítavému rozhodnutí o náhradě nemajetkové újmy za nezákonné rozhodnutí o zahájení trestního stíhání, tj. 148 000,- Kč s příslušenstvím, jakož i k zrušujícímu výroku co do částky 100 100,- Kč s příslušenstvím a k výroku o náhradě nákladů řízení, dovolatel nevymezuje žádnou konkrétní otázku hmotného nebo procesního práva, a nijak ani neoznačuje dosavadní rozhodovací praxi dovolacího soudu řešící takovou otázku. V důsledku toho není v dovolání v tomto rozsahu ve smyslu § 241a odst. 2 o. s. ř. uvedeno, v čem dovolatel spatřuje splnění předpokladů přípustnosti dovolání (srov. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 25. 9. 2013, sp. zn. 29 Cdo 2394/2013, uveřejněné ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek pod číslem 4/2014, a usnesení Nejvyššího soudu ze dne 31. 3. 2014, sp. zn. 29 NSCR 36/2014). Tento zákonný požadavek přitom vychází z účelu dovolacího řízení, tj. sjednocení judikatury obecných soudů. Tato vada nevymezení přípustnosti, pro niž nelze v dovolacím řízení pokračovat, nebyla dovolatelem odstraněna v zákonné lhůtě (§ 241b odst. 3 o. s. ř. a § 243b o. s. ř.).
 K případným vadám řízení (včetně namítaných vad při provádění dokazování a při hodnocení důkazů), které mohly mít za následek nesprávné rozhodnutí ve věci, dovolací soud přihlíží pouze tehdy, je-li dovolání přípustné (§ 242 odst. 3 o. s. ř.).
 V Brně dne 2. března 2016


text:
L_2016283CS.01000101.xml
 PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1823
 ze dne 10. října 2016,
 kterým se stanoví formuláře uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech
 s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech (1), a zejména na článek 51 uvedeného nařízení,
 V zájmu řádného používání nařízení (EU) č. 655/2014 je třeba stanovit několik formulářů.
 V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Irsko účastnilo přijímání nařízení (EU) č. 655/2014. Irsko se tudíž účastní přijímání tohoto nařízení.
 V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastnilo přijímání nařízení (EU) č. 655/2014. Spojené království se tudíž neúčastní přijímání tohoto nařízení.
 V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastnilo přijímání nařízení (EU) č. 655/2014. Dánsko se tudíž neúčastní přijímání tohoto nařízení.
 Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský příkaz k obstavení účtů zřízeného podle nařízení (EU) č. 655/2014,
 1. Formulář, který se má použít pro podání návrhu na vydání evropského příkazu k obstavení účtů, uvedený v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze I tohoto nařízení.
 2. Formulář, který se má použít pro vydání evropského příkazu k obstavení účtů, uvedený v čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze II tohoto nařízení.
 3. Formulář, který se má použít pro zrušení evropského příkazu k obstavení účtů, uvedený v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze III tohoto nařízení.
 4. Formulář, který se má použít pro vydání prohlášení týkajícího se obstavení peněžních prostředků, uvedený v čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze IV tohoto nařízení.
 5. Formulář, který se má použít pro žádost o uvolnění částek překračujících obstavení, uvedený v čl. 27 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze V tohoto nařízení.
 6. Formulář, který se má použít pro vydání potvrzení o přijetí, uvedený v čl. 29 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze VI tohoto nařízení.
 7. Formulář, který se má použít pro podání návrhu na opravný prostředek, uvedený v čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze VII tohoto nařízení.
 8. Formulář, který se má použít pro zaslání rozhodnutí o opravném prostředku členskému


text:
státu výkonu, uvedený v čl. 36 odst. 5 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze VIII tohoto nařízení.
 9. Formulář, který se má použít pro podání odvolání proti rozhodnutí o opravném prostředku, uvedený v článku 37 nařízení (EU) č. 655/2014 je stanoven v příloze IX tohoto nařízení.
 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. ledna 2017.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne 10. října 2016.
 (1) Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 59.
 Návrh na vydání evropského příkazu k obstavení účtů
 (čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech)
 Vyplní soud
 Soud obdržel dne:
 PŘEČTĚTE SI POKYNY NA ZAČÁTKU KAŽDÉHO ODDÍLU – USNADNÍ VÁM VYPLŇOVÁNÍ FORMULÁŘE
 Tento formulář vyplňte v jazyce soudu členského státu, jemuž svůj návrh zasíláte. Tento formulář je k dispozici ve 23 úředních jazycích Evropské unie na internetových stránkách portálu evropské e-Justice na adrese https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-cs.do a lze jej vyplnit rovněž on-line. Verze v jazyce, který znáte, vám může pomoci při vyplňování formuláře v požadovaném jazyce soudu dotčeného členského státu. Na internetových stránkách portálu evropské e-justice jsou uvedeny rovněž informace ohledně toho, zda se daný členský stát vyjádřil, že bude souhlasit s přijímáním dokumentů, jež mají být soudu zaslány, i v jiném úředním jazyce Evropské unie (čl. 50 odst. 1 písm. o) nařízení (EU) č. 655/2014).
 K formuláři návrhu musí být připojeny veškeré relevantní podpůrné dokumenty. Pokud jste již získali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, připojte vyhotovení tohoto rozsudku, soudního smíru nebo veřejné listiny, jež splňuje podmínky nezbytné pro ověření jejich pravosti.
 Pokud při vyplňování tohoto formuláře odkazujete na některý členský stát, použijte tyto kódy zemí:
 Umožňuje-li tento formulář připojit libovolný text, použijte při vyplňování formuláře v papírové podobě v případě potřeby další listy a každou stranu očíslujte.
 O vydání evropského příkazu k obstavení účtů (dále jen „příkaz k obstavení“) můžete požádat pouze tehdy, nachází-li se soud v členském státě, na nějž se nařízení (EU) č. 655/2014 vztahuje. V současnosti tomu tak není v případě Dánska a Spojeného království.
 V tomto oddíle uveďte údaje o soudu, u kterého chcete návrh na vydání příkazu k obstavení podat. Při rozhodování, který soud zvolit, musíte uvážit kritéria pro určení příslušnosti soudu.
 Pokud jste dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, jsou pro vydání příkazu k obstavení příslušné soudy členského státu, jehož soudy jsou podle platných pravidel příslušné rozhodovat ve věci samé. K těmto pravidlům patří zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ze dne 12. prosince 2012o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech a nařízení Rady (ES) č. 4/2009 ze dne 18. prosince 2008 o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí a o spolupráci ve věcech vyživovacích povinností. Více informací o pravidlech pro určení příslušnosti je k dispozici na


text:
internetových stránkách portálu evropské e-justice na adrese https://e-justice.europa.eu. Seznam možných kritérií pro určení příslušnosti je uveden v oddíle 5 tohoto formuláře.
 Pro účely nařízení (EU) č. 655/2014 zahrnuje řízení ve věci samé jakékoli řízení zaměřené na získání exekučního titulu k související pohledávce, například zkrácené řízení o platebním rozkazu a řízení, jako je ve Francii „procédure de référé“.
 Je-li dlužník spotřebitelem, který s vámi uzavřel smlouvu za účelem, jenž nelze považovat za výkon jeho podnikatelské či profesní činnosti, jsou k vydání příkazu k obstavení příslušné pouze soudy členského státu, v němž má dlužník bydliště.
 Pokud jste již získali rozhodnutí nebo soudní smír, jenž vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, jsou k vydání příkazu k obstavení příslušné soudy členského státu, v němž bylo rozhodnutí vydáno nebo v němž byl soudní smír schválen nebo uzavřen.
 Pokud jste již získali veřejnou listinu, je k vydání příkazu k obstavení pro pohledávku uvedenou v této listině příslušný soud určený k tomuto účelu v členském státě, v němž byla listina vyhotovena.
 Jakmile jste určili členský stát, ve kterém byste měli svou pohledávku předložit, můžete vyhledat názvy a adresy soudů příslušných k vydání příkazu k obstavení na internetových stránkách portálu evropské e-Justice na adrese https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-379-cs.do Na portálu evropské e-justice naleznete rovněž určité informace o hrazení soudních poplatků v řízení pro získání příkazu k obstavení v dotčeném členském státě.
 1. Soud, ke kterému návrh podáváte
 1.1 Název:
 Ulice a číslo/poštovní přihrádka:
 Místo a poštovní směrovací číslo:
 Členský stát (uveďte kód země):
 2. Věřitel
 Návrh na vydání příkazu k obstavení můžete podat pouze tehdy, máte-li bydliště v členském státě, na který se nařízení (EU) č. 655/2014 vztahuje. V současnosti tomu tak není v případě Dánska a Spojeného království.
 V tomto poli uveďte údaje o sobě jako věřiteli a o svém právním zástupci, pokud jej máte. Upozorňuje se, že zastupování advokátem nebo právníkem není povinné.
 V některých zemích nemusí uvedení pouze poštovní přihrádky (je-li k dispozici) jako adresy postačovat, měli byste proto uvést ulici, číslo a poštovní směrovací číslo.
 2. Údaje týkající se věřitele
 2.1 Příjmení a jméno (jména)/název společnosti nebo organizace:
 2.2 Adresa
 2.3 Tel. č.: (*)
 2.4 Fax: (*)
 2.5 E-mail (je-li k dispozici):
 2.6 Případně jméno a kontaktní údaje zástupce věřitele
 Příjmení a jméno (jména):
 Země (pokud je členským státem, uveďte kód země):
 E-mail (je-li k dispozici):
 2.7 Je-li věřitelem fyzická osoba:
 Případně, je-li k dispozici, číslo průkazu totožnosti nebo cestovního pasu:
 2.8 Je-li věřitelem právnická osoba nebo jakýkoli jiný subjekt s právní způsobilostí žalovat nebo být žalován podle práva členského státu:
 Země vzniku, založení či zápisu do rejstříku (pokud je členským státem, uveďte kód země):
 Identifikační nebo registrační číslo, a pokud takové číslo neexistuje, datum a místo vzniku, založení či zápisu do rejstříku:
 3. Dlužník
 V tomto poli uveďte údaje o dlužníkovi a právním zástupci dlužníka, je-li znám. Upozorňuje se, že zastupování dlužníka advokátem nebo právníkem není povinné.
 3. Údaje týkající se dlužníka
 3.1 Příjmení a jméno (jména) (případně druhé jméno, je-li známo)/název společnosti nebo organizace:
 3.2 Adresa
 3.3 Tel. č.: (*)
 3.4 Fax: (*)
 3.5 E-mail


text:
(je-li k dispozici):
 3.6 Případně, je-li k dispozici, jméno a kontaktní údaje zástupce dlužníka
 3.7 Je-li dlužníkem fyzická osoba, níže uvedené údaje, pokud jsou k dispozici:
 Identifikační číslo nebo číslo cestovního pasu:
 3.8 Je-li dlužníkem právnická osoba nebo jakýkoli jiný subjekt s právní způsobilostí žalovat nebo být žalován podle práva členského státu:
 4. Přeshraniční povaha případu
 Aby bylo možno využít příkaz k obstavení, musí se jednat o případ přeshraniční povahy. Pro účely nařízení (EU) č. 655/2014 se o přeshraniční případ podle článku 3 uvedeného nařízení jedná tehdy, jsou-li bankovní účet nebo bankovní účty, jež mají být příkazem obstaveny, vedeny v jiném členském státě než: a) v členském státě soudu, u něhož byl podán návrh na vydání příkazu k obstavení, nebo b) v členském státě, v němž má věřitel bydliště.
 4.1 Členský stát, v němž má věřitel bydliště (uveďte kód země):
 4.2 Členský stát nebo státy, ve kterých je veden bankovní účet/bankovní účty (uveďte kód nebo kódy zemí):
 4.3 Členský stát soudu, u něhož byl návrh na vydání příkazu k obstavení podán (uveďte kód země):
 5. Příslušnost
 Tento oddíl vyplňte pouze tehdy, pokud jste vůči dlužníkovi dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku. Jestliže jste již jeden z těchto nástrojů získali, přejděte k oddílu 6.
 V tomto oddíle uveďte údaje o tom, proč se domníváte, že soud, u kterého podáváte návrh na vydání příkazu k obstavení, je příslušný k projednání dané věci. Jak je uvedeno v oddíle 1, soud je pro vydání příkazu k obstavení příslušný tehdy, je-li příslušný ve věci samé. Níže je uveden seznam možných kritérií pro určení příslušnosti.
 5. Na základě čeho se domníváte, že je soud příslušný?
 bydliště dlužníka nebo v případě solidárních dlužníků bydliště jednoho z nich
 místo plnění dotyčného závazku
 místo, kde došlo ke škodné události
 dohoda stran o volbě příslušného soudu
 bydliště oprávněného z výživného
 v případě pohledávky vyplývající z provozování pobočky, zastoupení nebo jiné provozovny místo, kde se tyto složky nacházejí
 sídlo koncernu
 pokud spor vznikl v souvislosti s platbou náhrady požadované vzhledem k záchraně nákladu, sídlo soudu, z jehož rozhodnutí náklad byl nebo mohl být zadržen
 bydliště pojistníka, pojištěného nebo obmyšleného v pojistných věcech
 bydliště spotřebitele
 místo, kde zaměstnanec vykonává svou práci
 místo, kde nachází podnik, který zaměstnance najal
 místo, kde se nachází nemovitý majetek
 Popište příslušné prvky, které dokládají příslušnost zvolenou v bodech 5.1 až 5.14:
 Zahájili jste již vůči dlužníkovi řízení ve věci samé?
 Ano. Uveďte název a adresu soudu (ulice a číslo/poštovní přihrádka, místo a poštovní směrovací číslo, členský stát), a je-li k dispozici, telefonní číslo a e-mailovou adresu soudu a rovněž spisovou značku věci:
 Podáváte-li návrh na vydání příkazu k obstavení před zahájením řízení ve věci samé, musíte řízení ve věci samé zahájit a předložit soudu důkaz o zahájení do 30 dnů ode dne podání návrhu na vydání příkazu k obstavení nebo do 14 dnů ode dne vydání příkazu k obstavení, podle toho, které datum je pozdější.
 6. Údaje týkající se bankovního účtu dlužníka
 Pro úsporu času a nákladů je


text:
důležité, abyste poskytli veškeré informace o bankovním účtu dlužníka, které máte k dispozici. Neznáte-li číslo bankovního účtu nebo bankovních účtů dlužníka, postačuje uvést název a adresu banky, u níž má dlužník jeden či více účtů, nebo číslo, na jehož základě lze banku určit, jako je BIC. Máte-li však k dispozici údaje týkající se bankovního účtu nebo bankovních účtů dlužníka (např. číslo účtu nebo IBAN), měli byste tyto údaje uvést. To zabrání riziku, že banka nemůže příkaz k obstavení provést, jelikož není schopna určit s jistotou účet nebo účty dlužníka. Můžete-li uvést číslo pouze jednoho z bankovních účtů dlužníka, chcete však obstavit rovněž jiný účet, který má dlužník u téže banky (máte například k dispozici pouze číslo běžného účtu dlužníka, chcete však obstavit také spořicí účty, které má dlužník v téže bance), zaškrtněte políčko v bodě 6.7.
 Jestliže vám není známo, u které banky má dlužník účet, máte však důvod domnívat se, že dlužník má v konkrétním členském státě jeden či více účtů, a pokud jste již získali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, můžete požádat soud, u nějž byl návrh na vydání příkazu k obstavení podán, aby požádal, aby orgán pro informace v členském státě nebo členských státech, ve kterých se účet nachází, získal informace nezbytné k umožnění identifikace banky a účtu či účtů dlužníka v daném členském státě. V tomto případě přejděte k oddílu 7, v němž jsou uvedeny další informace o podmínkách pro podání takovéto žádosti.
 Máte-li k dispozici údaje týkající se jednoho či více bankovních účtů dlužníka, máte však důvod domnívat se, že dlužník má v konkrétním členském státě rovněž jeden či více dalších účtů, avšak neznáte údaje týkající se těchto účtů, můžete – v rámci téhož návrhu na vydání příkazu k obstavení – uvést údaje týkající se bankovního účtu dlužníka, který znáte (v tomto případě vyplňte oddíl 6), a současně podat žádost za účelem získání informací o jiném účtu nebo účtech v konkrétním členském státě (v tomto případě vyplňte rovněž oddíl 7).
 Nařízení (EU) č. 655/2014 se nevztahuje na obstavení bankovních účtů obsahujících finanční nástroje (čl. 4 odst. 3 nařízení).
 Chcete-li obstavit účty ve více než jedné bance, poskytněte níže uvedené informace pro každou dotčenou banku. Při vyplňování formuláře v papírové podobě použijte samostatné listy pro každý bankovní účet a každou stranu očíslujte.
 6.1 Členský stát, ve kterém je účet veden (uveďte kód země):
 6.2 Číslo, na jehož základě lze určit banku, jako je
 a/nebo název a adresa banky (ulice a číslo/poštovní přihrádka, místo a poštovní směrovací číslo):
 6.3 Tel. č. banky: (**)
 6.4 Číslo faxu banky: (**)
 6.5 E-mailová adresa banky (je-li k dispozici):
 6.6 Číslo účtu nebo účtů, které mají být obstaveny, jsou-li tyto údaje k dispozici:
 6.7 Mají být obstaveny i jiné účty dlužníka vedené u téže banky?
 6.8 Další údaje o typu účtu, jsou-li k dispozici:
 7. Žádost o získání informací o účtu
 Nemáte-li k dispozici údaje o bance, u níž má dlužník jeden či více účtů, ani neznáte číslo účtu, a pokud jste již


text:
získali v některém členském státě vykonatelné rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, můžete požádat soud, aby požádal orgán pro informace v členském státě, o němž se domníváte, že v něm má dlužník jeden či více účtů, aby získal potřebné informace.
 Můžete požádat o získání informací o účtech vedených pouze v členském státě, na nějž se nařízení (EU) č. 655/2014 vztahuje. V současnosti tomu tak není v případě Dánska a Spojeného království.
 Žádost o získání informací o účtu je zpravidla dostupná v případě rozhodnutí, soudních smírů nebo veřejných listin, jež jsou již vykonatelné.
 Pokud rozhodnutí, soudní smír nebo veřejná listina nejsou dosud vykonatelné, lze žádost o získání informací o účtu podat pouze v případě, jsou-li splněny dodatečné podmínky. Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 se jedná o tyto podmínky: částka k obstavení je s ohledem na relevantní okolnosti významná a věřitel předložil soudu důkazy postačující k tomu, aby byl soud přesvědčen o naléhavé potřebě informací o účtu, neboť existuje riziko, že bez informací o účtu bude následné vymáhání pohledávky věřitele vůči dlužníkovi pravděpodobně ohroženo a že by to v důsledku mohlo vést k zásadnímu zhoršení finanční situace věřitele. Pokud splňujete uvedené podmínky, uveďte relevantní informace v bodě 10.2.
 Je důležité, abyste ve své žádosti doložili, proč se domníváte, že dlužník má jeden nebo více účtů u banky v konkrétním členském státě, a poskytli soudu veškeré relevantní informace, jež máte k dispozici, pokud jde o dlužníka a účet nebo účty, jež mají být obstaveny. Upozorňuje se, že tento postup může určitou dobu trvat a za tyto informace vám může být účtován poplatek.
 Chcete-li obstavit účty ve více než jednom členském státě, poskytněte níže uvedené informace pro každý dotčený členský stát. Při vyplňování formuláře v papírové podobě použijte samostatné listy a každou stranu očíslujte.
 Mám k dispozici rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil mou pohledávku, a žádám orgán pro informace v členském státě, ve kterém se bankovní účet nachází, aby se pokusil získat informace nezbytné k umožnění identifikace banky nebo bank a účtu či účtů dlužníka.
 7.2 Členský stát, o němž se usuzuje, že v něm dlužník má účet nebo účty (uveďte kód země):
 7.3 Vysvětlete, proč máte důvod domnívat se, že dlužník má jeden nebo více účtů v tomto členském státě (zaškrtněte příslušné políčko nebo políčka):
 Dlužník má v tomto členském státě obvyklé bydliště. Uveďte příslušné údaje.
 Dlužník v daném členském státě pracuje nebo vykonává profesní činnost. Uveďte příslušné údaje.
 Dlužník má v tomto členském státě majetek. Uveďte příslušné údaje.
 Jiné, vysvětlete:
 7.4 Rozhodnutí, soudní smír nebo veřejná listina, jež vyžadují, aby dlužník uhradil mou pohledávku, jsou vykonatelné:
 Ne. V bodě 10.2 uveďte další údaje, které odůvodňují naléhavou potřebu informací o účtu.
 8. Existující rozhodnutí, soudní smír nebo veřejná listina
 Tento oddíl vyplňte pouze tehdy, pokud jste již získali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku. V opačném případě přejděte k oddílu 9.
 Upozorňuje se, že částkou uvedenou v bodě 8.8


text:
by měla být obecně částka stanovená v rozhodnutí, soudním smíru nebo veřejné listině. Pokud však již dlužník část pohledávky uhradil a nárokuje se pouze zbývající částka, je třeba v bodě 8.8 uvést dotyčnou částku a případné úroky z této částky. Jestliže dlužník již část pohledávky uhradil a nárokuje se pouze zbývající částka, potvrďte (zaškrtnutím příslušného políčka v bodě 8.9.2.1), zda nárokujete také nezaplacené úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil (jestliže vyplňujete formulář v papírové podobě, použijte pro nárokované úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil (bod 8.8.1), samostatný list a každou stranu očíslujte).
 Připojte vyhotovení rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny, jež splňuje podmínky nezbytné pro ověření jejich pravosti.
 8. Údaje týkající se existujícího rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny
 8.1 Název soudu/jiného orgánu:
 8.2 Adresa
 8.3 Tel. č.: (***)
 8.4 Fax: (***)
 8.5 E-mail: (***)
 8.6 Datum vydání rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny:
 8.7 Měna částky přiznané v rozhodnutí, soudním smíru nebo veřejné listině:
 ☐ euro (EUR) ☐ bulharský lev (BGN) ☐ česká koruna (CZK) ☐ chorvatská kuna (HRK) ☐ maďarský forint (HUF) ☐ polský zlotý (PLN) ☐ rumunský leu (RON) ☐ švédská koruna (SEK) ☐ jiná (uveďte kód ISO):
 8.8 Částka:
 Jistina přiznaná v rozhodnutí, soudním smíru nebo veřejné listině:
 Popřípadě (1) uveďte neuhrazenou část přiznané jistiny:
 8.8.1.2
 Popřípadě (1) uveďte uhrazenou část přiznané jistiny:
 Případné úroky:
 8.8.2.1.1
 nejsou v rozhodnutí, soudním smíru nebo veřejné listině stanoveny
 8.8.2.1.2
 jsou v rozhodnutí, soudním smíru nebo veřejné listině stanoveny takto:
 8.8.2.1.2.1
 úroky splatné od:
 (datum (dd/mm/rrrr) nebo událost) do
 (datum (dd/mm/rrrr) nebo událost) (2)
 8.8.2.1.2.2
 8.8.2.1.2.3
 způsob výpočtu úroků (3)
 8.8.2.1.2.3.1
 sazba: ... %, počítáno (zaškrtněte příslušné políčko) ☐ denně ☐ měsíčně ☐ ročně ☐ jinak (upřesněte):
 8.8.2.1.2.3.2
 sazba: ... % nad referenční sazbou (ECB/referenční sazba národní centrální banky: ...), počítáno (zaškrtněte příslušné políčko) ☐ denně ☐ měsíčně ☐ ročně ☐ jinak (upřesněte):
 platná:
 (datum (dd/mm/rrrr) nebo událost)
 8.8.2.2
 Zákonné úroky (jsou-li použitelné zákonné úroky) se vypočítají podle (uveďte příslušný předpis):
 8.8.2.2.1
 (datum (dd/mm/rrrr) nebo událost) (4)
 8.8.2.2.2
 způsob výpočtu úroků (5)
 8.8.2.2.2.1
 sazba: ... %
 8.8.2.2.2.2
 sazba: ... % nad referenční sazbou (ECB/referenční sazba národní centrální banky: ...)
 8.8.2.2.2.2.1
 první den příslušného pololetí, ve kterém je dlužník v prodlení
 8.8.2.2.2.2.2
 jiná událost (upřesněte)
 8.8.2.3
 Kapitalizace úroků (je-li použitelná kapitalizace úroků, uveďte podrobnosti):
 Náklady na získání rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny, pokud bylo určeno, že tyto náklady musí nést dlužník:
 Ano. Náklady upřesněte a uveďte příslušnou částku:
 Soudní poplatky:
 Náklady na právní zastoupení:
 Náklady na doručování písemností:
 8.9 Potvrzuji, že rozhodnutí, soudnímu smíru nebo veřejné listině:
 dlužník dosud nevyhověl
 dlužník vyhověl pouze zčásti a že částka uvedená v bodě 8.8 představuje dosud neuhrazenou částku (v tomto případě vyplňte rovněž bod 8.9.2.1).
 Pokud dlužník již část pohledávky uhradil a nárokuje se pouze zbývající částka, potvrďte, zda nárokujete také nezaplacené úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil:
 Ne, úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil, nenárokuji.
 Ano, nárokuji také nezaplacené úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil. Jestliže vyplňujte formulář v papírové podobě, použijte


text:
pro nárokované úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil (bod 8.8.1), samostatný list a každou stranu očíslujte.
 9. Výše a odůvodnění pohledávky (nevyplňujte, pokud jste vyplnili oddíl 8)
 Pokud jste dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, může být příkaz k obstavení vydán pouze tehdy, předložíte-li důležité skutečnosti přiměřeně doložené důkazy, jež soud přesvědčí o tom, že se vaše pohledávka vůči dlužníkovi jeví jako opodstatněná co do výše uvedené v příkazu k obstavení (čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014). Důkazy uveďte v oddíle 12 tohoto formuláře.
 Pokud podáváte návrh na vydání příkazu k obstavení na částku nižší než výše jistiny, jelikož jste již například za část pohledávky získali nějakou jinou jistotu, uveďte v bodě 9.1 tuto nižší částku (a případné úroky z této částky).
 9. Výše a odůvodnění pohledávky
 9.1 Výše jistiny pohledávky:
 9.2 Nárokují se úroky?
 Pokud ano, jedná se o:
 smluvní úroky (je-li tomu tak, přejděte k bodu 9.2.1.)
 zákonné úroky (je-li tomu tak, přejděte k bodu 9.2.2.)
 9.2.1 Jedná-li se o smluvní úroky
 sazba činí
 ... %, počítáno (zaškrtněte příslušné políčko) ☐ denně ☐ měsíčně ☐ ročně ☐ jinak (upřesněte):
 ... % nad referenční sazbou (ECB/referenční sazba národní centrální banky: ...), počítáno (zaškrtněte příslušné políčko) ☐ denně ☐ měsíčně ☐ ročně ☐ jinak (upřesněte):
 jiná. Upřesněte:
 úroky jsou splatné od
 (datum (dd/mm/rrrr))
 9.2.2 Jedná-li se o zákonné úroky
 a počítají se podle (uveďte příslušný předpis):
 9.3 Výše smluvní pokuty:
 9.4 Měna:
 9.5 Popište příslušné okolnosti, na nichž je pohledávka vůči dlužníkovi založena (včetně případných nárokovaných úroků):
 10. Důvody návrhu na vydání příkazu k obstavení
 Příkaz k obstavení může být vydán pouze tehdy, předložíte-li příslušné skutečnosti svědčící o tom, že existuje naléhavá potřeba soudní ochrany a že bez příkazu k obstavení by mohl být výkon existujícího nebo budoucího rozhodnutí či jiného exekučního titulu vůči dlužníkovi zmařen nebo podstatně ztížen, neboť existuje skutečné riziko, že v okamžiku, kdy můžete dosáhnout výkonu existujícího nebo budoucího rozhodnutí, dlužník již promrhal, ukryl nebo zničil svůj majetek uložený na jednom či více bankovních účtech, jež mají být obstaveny, nebo jej prodal pod hodnotou, a to v neobvyklém rozsahu nebo neobvyklým způsobem (14. bod odůvodnění ve spojení s článkem 7 nařízení (EU) č. 655/2014).
 10.1 Vysvětlete, proč existuje naléhavá potřeba vydání příkazu k obstavení, a zejména že existuje skutečné riziko, že bez příkazu k obstavení bude následné vymáhání vaší pohledávky vůči dlužníkovi zmařeno nebo podstatně ztíženo (čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014):
 10.2 Je-li podána žádost o získání informací o účtu (oddíl 7), v případě, že rozhodnutí, soudní smír nebo veřejná listina nejsou dosud vykonatelné a částka k obstavení je s ohledem na relevantní okolnosti významná, vysvětlete, proč existuje riziko, že bez těchto informací o účtu bude následné vymáhání vaši pohledávky vůči dlužníkovi pravděpodobně ohroženo a že by to v důsledku mohlo vést k zásadnímu zhoršení vaší finanční situace (čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014):
 11. Jistota
 Tento oddíl vyplňte v případě, že jste dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír


text:
nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, a máte-li důvod žádat o upuštění od požadavku na složení jistoty.
 Před vydáním příkazu k obstavení požádá soud v případě, že věřitel dosud nezískal rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, věřitele o složení jistoty v dostatečné výši pro zabránění zneužití postupu a pro zajištění náhrady jakékoli škody vzniklé dlužníkovi v důsledku příkazu k obstavení. Soud může výjimečně od požadavku na složení jistoty upustit, pokud se domnívá, že vzhledem k okolnostem případu je složení jistoty nevhodné (čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014).
 Pokud již věřitel získal rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, může soud před vydáním příkazu k obstavení uložit věřiteli složení jistoty, pakliže se domnívá, že je to vzhledem k okolnostem daného případu nezbytné a vhodné, například tehdy, není-li rozhodnutí dosud vykonatelné nebo je-li z důvodu podání odvolání vykonatelné pouze předběžně (čl. 12 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014).
 11. Důvody pro upuštění od požadavku na složení jistoty
 Jestliže se domníváte, že by od požadavku na složení jistoty mělo být v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014 upuštěno, uveďte důvody:
 12. Důkazy
 V tomto oddíle uveďte veškeré důkazy dokládající váš návrh na vydání příkazu k obstavení.
 Musíte předložit dostatečné důkazy, které soud, u kterého podáváte návrh na vydání příkazu k obstavení, přesvědčí, že existuje naléhavá potřeba zajišťovacího opatření ve formě příkazu k obstavení, neboť existuje skutečné riziko, že bez takového opatření bude následné vymáhání vaší pohledávky vůči dlužníkovi zmařeno nebo podstatně ztíženo (čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 655/2014).
 Dále se upozorňuje na skutečnost, že pokud jste dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku, musíte podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014 předložit rovněž dostatečné důkazy, které soud přesvědčí, že pravděpodobně uspějete ve věci své pohledávky vůči dlužníkovi (viz oddíl 9 tohoto formuláře).
 12. Seznam důkazů
 Uveďte veškeré důkazy dokládající váš návrh na vydání příkazu k obstavení, včetně důkazů dokládajících vaši pohledávku vůči dlužníkovi (pokud jste dosud nezískali rozhodnutí, soudní smír nebo veřejnou listinu, jež vyžaduje, aby dlužník uhradil vaši pohledávku), a naléhavou potřebu příkazu k obstavení:
 13. Jiné soudy, u kterých byl podán návrh na získání zajišťovacích opatření
 V tomto oddíle uveďte, zda jste požádali o získání nebo získali zajišťovací opatření podle vnitrostátního práva, které má rovnocenný účinek jako evropský příkaz k obstavení účtů. Upozorňuje se, že se v článku 16 nařízení (EU) č. 655/2014 vyžaduje, abyste vyrozuměli soud, u kterého byl návrh na vydání příkazu k obstavení podán, jestliže během řízení pro vydání příkazu k obstavení získáte rovnocenný vnitrostátní příkaz.
 13. Údaje týkající se případných vnitrostátních zajišťovacích opatření, která byla získána nebo o něž bylo požádáno
 13.1 Podali jste návrh na vydání rovnocenného vnitrostátního příkazu vůči témuž dlužníkovi k zajištění téže pohledávky?
 Ano. V bodech 13.2–13.6 uveďte údaje týkající se návrhu a jeho stavu.
 13.2 Název soudu či jiného orgánu
 13.3 Adresa soudu či jiného orgánu
 13.4 Číslo jednací návrhu:
 13.5 Získali jste již vnitrostátní příkaz?
 Ano. Uveďte, v jakém rozsahu


text:
byl proveden:
 13.6 Byl váš návrh zamítnut jako nepřípustný nebo neopodstatněný?
 Ano. Uveďte příslušné údaje:
 14. Bankovní účet věřitele
 Můžete uvést svůj bankovní účet, který lze použít k dobrovolnému zaplacení pohledávky dlužníkem (čl. 8 odst. 2 písm. n) nařízení (EU) č. 655/2014).
 14. Údaje týkající se bankovního účtu věřitele
 14.1 Číslo bankovního účtu věřitele:
 14.2 Název a adresa banky (ulice a číslo/poštovní přihrádka, místo a poštovní směrovací číslo, země (pokud je členským státem, uveďte kód země)):
 15. Datum a podpis
 Nezapomeňte uvést na poslední straně formuláře čitelně své jméno, podpis a datum.
 Žádám soud, aby na základě mého návrhu vydal vůči dlužníkovi příkaz k obstavení.
 Prohlašuji, že údaje uvedené v tomto návrhu jsou podle mého nejlepšího vědomí a svědomí pravdivé a úplné a že jsem si vědom toho, že jakékoli úmyslně nepravdivé nebo neúplné prohlášení může vést k právním důsledkům podle práva členského státu, v němž je návrh podán, nebo k odpovědnosti podle článku 13 nařízení (EU) č. 655/2014.
 Tímto žádám, aby byly získány informace o účtu dlužníka (toto políčko zaškrtněte pouze tehdy, podáváte-li žádost o získání informací o účtu, vyplnili jste tudíž oddíl 7 tohoto formuláře).
 Pokud byly přidány další listy, uveďte celkový počet stran a každou stranu očíslujte:
 Jméno, podpis a/nebo razítko:
 (*) Nepovinné
 (**) Nepovinné
 (***) Nepovinné
 (1) Vyplní se v případě, že dlužník již část pohledávky uhradil a nárokuje se pouze zbývající částka, přičemž věřitel nárokuje rovněž nezaplacené úroky z části pohledávky, kterou již dlužník uhradil.
 (2) Vložte informace pro všechna období, je-li jich více.
 (3) Pokud pro jednotlivá období platí různé úrokové sazby, použijte v případě vyplňování formuláře v papírové podobě samostatné listy a každou stranu očíslujte.
 (4) Vložte informace pro všechna období, je-li jich více.
 (5) Pokud pro jednotlivá období platí různé úrokové sazby, použijte v případě vyplňování formuláře v papírové podobě samostatné listy a každou stranu očíslujte.
 Evropský příkaz k obstavení účtů – část A
 (čl. 19 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech)
 Pozn.: Tato část formuláře má být předána bance nebo bankám, dlužníkovi a věřiteli.
 Pokud se evropský příkaz k obstavení účtů (dále jen „příkaz k obstavení“) týká účtů ve více než jedné bance, je nutno pro každou banku vyplnit samostatné vyhotovení části A příkazu k obstavení. V tomto případě je nutno ve vyhotoveních části A příkazu k obstavení, jež mají být předána dlužníkovi a věřiteli, uvést v oddíle 5 údaje týkající se všech dotčených bank.
 1. Soud původu
 1.3 Tel. č.:
 1.4 Fax:
 1.5 E-mail:
 2.3 Tel. č. (je-li k dispozici):
 2.4 Fax (je-li k dispozici):
 2.6 Případně, je-li k dispozici, jméno a kontaktní údaje zástupce věřitele
 Je-li k dispozici, číslo průkazu totožnosti nebo cestovního pasu:
 3.3 Tel. č. (je-li k dispozici):
 3.4 Fax (je-li k dispozici):
 3.8 Je-li dlužníkem právnická osoba nebo jakýkoli jiný subjekt s právní způsobilostí žalovat nebo být žalován podle práva členského státu (jsou-li tyto údaje k dispozici):


text:
4. Datum vydání a číslo jednací příkazu k obstavení
 4.1 Datum (dd/mm/rrrr) vydání příkazu k obstavení:
 4.2 Spisová značka příkazu k obstavení:
 5. Bankovní účet nebo účty, které mají být obstaveny (1)
 5.1 Název banky, které se příkaz k obstavení týká:
 5.2 Adresa banky
 5.3 Číslo účtu nebo účtů (uveďte IBAN, je-li k dispozici):
 Uvedl věřitel ve svém návrhu číslo účtu nebo účtů?
 Ano, bylo uvedeno toto číslo účtu/účtů:
 Jestliže věřitel ve svém návrhu uvedl číslo účtu nebo účtů, mají být obstaveny i jiné účty dlužníka vedené v téže bance?
 Bylo číslo účtu získáno prostřednictvím žádosti podle článku 14 nařízení (EU) č. 655/2014 a lze je v případě potřeby získat od orgánu pro informace v členském státě výkonu podle čl. 24 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení?
 Ano. Níže jsou uvedeny kontaktní údaje orgánu pro informace:
 6. Částka k obstavení
 6.1 Celková částka k obstavení:
 6.2 Měna:
 Bance uvedené v oddíle 5 se tímto nařizuje provést příkaz k obstavení v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 655/2014.
 Elektronická verze formuláře, který se má použít pro prohlášení týkající se obstavení peněžních prostředků, jež musí být vydáno po provedení příkazu k obstavení (článek 25 nařízení), je k dispozici na internetových stránkách portálu evropské e-justice na adrese https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-cs.do a lze jej vyplnit rovněž on-line. V tomto formuláři jsou uvedeny bližší pokyny k prohlášení týkajícímu se obstavení peněžních prostředků.
 (Vyplňte v příslušném případě) Pokud o to dlužník požádá a právo členského státu výkonu to umožňuje a pokud v souvislosti s dotčeným účtem neexistují konkurující příkazy (čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 655/2014), je banka oprávněna uvolnit obstavené peněžní prostředky a převést je až do výše stanovené v oddíle 6 na účet uvedený věřitelem:
 Razítko, podpis a/nebo jakýkoli jiný způsob ověření soudu:
 Evropský příkaz k obstavení účtů – část B
 Pozn.: Tato část B formuláře se bance nebo bankám nepředává. Je nutno ji připojit pouze k verzi evropského příkazu k obstavení účtů (dále jen „příkaz k obstavení“), která je předána dlužníkovi a věřiteli. Bez ohledu na počet bank je třeba vyplnit pouze jedno vyhotovení části B.
 7. Popis předmětu dané věci a argumentace soudu pro vydání příkazu k obstavení:
 8. Údaje o částce k obstavení (doplňující oddíl 6 části A příkazu k obstavení)
 8.1 Celková částka k obstavení:
 Náklady na získání rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny, pokud tyto náklady musí nést dlužník (čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 655/2014):
 8.2 Měna:
 9. Jistota složená věřitelem
 9.1 Požádal soud věřitele o složení jistoty?
 Ano. Uveďte příslušnou výši a jistotu složenou věřitelem popište:
 Ne. Není-li příkaz k obstavení vydán na základě rozhodnutí, soudního smíru nebo veřejné listiny, uveďte důvody, proč byl věřitel zproštěn povinnosti složit jistotu:
 10. Zahájení řízení ve věci samé (vyplňte v příslušném případě)
 Věřitel podal návrh na vydání příkazu k obstavení před zahájením řízení ve věci samé. Podle článku 10 nařízení (EU) č. 655/2014 bude příkaz k obstavení zrušen nebo ukončen, pokud věřitel nezahájí řízení ve věci samé a nepředloží tomuto soudu důkaz o zahájení řízení do
 (dd/mm/rrrr).
 Soud může