text:
Vydání 5/1999 | Sbírka soudních rozhodnutí a stanovisek Nejvyššího soudu
 Obsah vydání 5/1999
 26/1999 Zamítnutí stížnosti proti rozhodnutí nadřízeného orgánu a nesprávné poučení
 Datum: 10.09.1997 · Sbírkové č.: 26/1999 · Sp. zn.: 10 To 410/97 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Krajský soud v Hradci Králové · Vydání: 5/1999 · Strana: 205 · Vztah k předpisu: 141/1961 Sb.: §148 odst.2;
 27/1999 Neoprávněné užívání cizí věci a úmyslné způsobení škody nikoliv malé.
 Datum: 26.01.1998 · Sbírkové č.: 27/1999 · Sp. zn.: 3 To 999/97 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Krajský soud v Českých Budějovicích · Vydání: 5/1999 · Strana: 207 · Vztah k předpisu: 140/1961 Sb.: §3 odst.3; 140/1961 Sb.: §249 odst.1; 40/2009 Sb.: §207 odst.1;
 28/1999 Podmínky vydání trestního příkazu
 Datum: 17.03.1998 · Sbírkové č.: 28/1999 · Sp. zn.: 7 Tz 26/98 · Typ: Rozsudek (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 210 · Vztah k předpisu: 141/1961 Sb.: §173 odst.1 písm.c); 141/1961 Sb.: §314e odst.1;
 29/1999 Zahájení trestního stíhání
 Datum: 26.08.1998 · Sbírkové č.: 29/1999 · Sp. zn.: 7 Tz 101/98 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 219 · Vztah k předpisu: 141/1961 Sb.: §160 odst.1; 141/1961 Sb.: §160 odst.4;
 30/1999 Podmíněné zastavení trestního stíhání a amnestie
 Datum: 28.07.1998 · Sbírkové č.: 30/1999 · Sp. zn.: 4 To 680/98 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Krajský soud v Českých Budějovicích · Vydání: 5/1999 · Strana: 222 · Vztah k předpisu: 141/1961 Sb.: §308 odst.1; 20/1998 Sb.: čl.I; 20/1998 Sb.;
 31/1999 Propuštění z vazby a zamítnutí stížnosti proti rozhodnutí nadřízeného orgánu
 Datum: 02.06.1998 · Sbírkové č.: 31/1999 · Sp. zn.: 4 To 508/98 · Typ: Usnesení (Rt) · Pramen: Sb.NS · Autor: Krajský soud v Českých Budějovicích · Vydání: 5/1999 · Strana: 225 · Vztah k předpisu: 141/1961 Sb.: §16; 141/1961 Sb.: §16-18; 141/1961 Sb.: §17; 141/1961 Sb.: §18; 141/1961 Sb.: §149 odst.1;
 26/1999 Pravomoc soudu k projednání žaloby o zaplacení dlužného pojistného na sociální zabezpečení
 27/1999 Nájem bytu - zrušení práva společného nájmu bytu manžely
 Datum: 25.06.1998 · Sbírkové č.: 27/1999 · Sp. zn.: 3 Cdon 117/96 · Typ: Usnesení (Rc) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 232 · Vztah k předpisu: 99/1963 Sb.: §205; 99/1963 Sb.: §242 odst.2 písm.d); 99/1963 Sb.: §242 odst.2; 40/1964 Sb.: §705 odst.3; 40/1964 Sb.: §705 odst.2;
 28/1999 Relativní neplatnost dohody o postoupení pohledávky pro neurčitost a nesrozumitelnost
 Datum: 13.05.1998 · Sbírkové č.: 28/1999 · Sp. zn.: 1 Odon 112/97 · Typ: Rozsudek (Rc) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 239 · Vztah k předpisu: 109/1964 Sb.: §22 odst.2; 109/1964 Sb.: §22 odst.1; 109/1964 Sb.: §128 odst.1;
 29/1999 Právní nástupnictví, restituce, majetkové křivdy
 30/1999 Dohoda podílových spoluvlastníků o úhradě nákladů vynaložených na rekonstrukci nemovitosti
 Datum: 21.05.1998 · Sbírkové č.: 30/1999 · Sp. zn.: 2 Cdon 1511/97 · Typ:


text:
Rozsudek (Rc) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 249 · Vztah k předpisu: 40/1964 Sb.: §36; 87/1991 Sb.: §7; 87/1991 Sb.: §10;
 31/1999 Státní občanství v souvislosti s restitucí a zmírněním následků majekových křivd
 Datum: 23.06.1998 · Sbírkové č.: 31/1999 · Sp. zn.: 2 Cdon 1368/97 · Typ: Usnesení (Rc) · Pramen: Sb.NS · Autor: Nejvyšší soud - senát · Vydání: 5/1999 · Strana: 252 · Vztah k předpisu: 87/1991 Sb.: §3 odst.4; 87/1991 Sb.: §5 odst.2; 164/1994 Sb.;

type: other


text:
Absence bez bližších podrobností
 01. listopadu 2011, 14:23
 Šéf žalobců Pavel Zeman špatným postupem zhatil řádné dokončení soudního procesu.
 Případ, o němž už se nedozvíme, který ze soudů jej řešil správně, začal v roce 2007. Počátkem dubna toho roku podal předseda představenstva akciové společnosti Multys Tomáš Linhart přihlášku pohledávky do konkurzního řízení, které bylo vedeno proti úpadci – Mezinárodnímu svazu studenstva. Linhart nárokoval sumu 60,102 milionu korun, která měla vyplývat ze smluvní pokuty stanovené v dodatku ke kontraktu uzavřenému mezi Mezinárodním svazem studenstva a Multysem. Multys se svazem podepsal smlouvu na nájem nebytového prostoru v domě v pražské Pařížské ulici. Zmiňovaný dodatek se smluvní pokutou měl Linhart předložit pouze v kopii opatřené takzvanou vidimační doložkou (ověřením pravosti), kterou vystavila notářská tajemnice Daniela Hošková. Správkyně konkurzní podstaty Jarmila Veselá tento dodatek uznala a Městský soud v Praze v listopadu roku 2008 pohledávku schválil. Nárokovaná suma přesto nakonec nebyla vyplacena, protože se případu ujala policie a částka byla na účtu konkurzní správkyně z pokynu státního zástupce zmrazena. Po následném vyšetřování pak pražský městský soud v červnu roku 2010 uznal Tomáše Linharta vinným ze zvlášť závažného podvodu ve stadiu pokusu. Konstatoval, že dodatek, z něhož měla smluvní pokuta vyplývat, nikdy nebyl podepsán statutárními zástupci Mezinárodního svazu studenstva. A Linharta poslal na devět let za mříže. Notářské tajemnici Daniele Hoškové pak soud udělil nejvyšší možnou podmínku – tři roky s odkladem na pět let.
 Pražský vrchní soud ovšem případ uchopil jinak. Uznal sice, že všechna zjištění podřízené instance byla v pořádku a že Tomáš Linhart v odvolání nepřinášel žádné nové podpůrné důkazy pro svoji nevinu. „Městský soud se s případem přesvědčivě vypořádal, a proto vrchní soud námitky nepřijal,“ usnesl se letos v lednu tříčlenný senát pražského vrchního soudu. Neztotožnil se však s tím, že první soudní instance konstatovala, že k trestné činnosti mělo dojít uvedením v omyl orgánů veřejné moci. Laicky řečeno, podle pražského vrchního soudu není možné, aby soud neověřil, zda je nárokovaná pohledávka reálná a že je možné ji uplatnit. „Esenciální náležitostí uvedeného trestného činu je uvedení v omyl. V případě sporného civilního řízení je otázkou, zda lze orgán veřejné moci, před nímž je tento spor veden, uvést v omyl,“ konstatoval senát. Opřel se přitom o dvě judikatury Nejvyššího a Ústavního soudu. Verdikt tedy zní, že soudní orgány činné v konkurzním řízení nelze uvést v omyl, a trestný čin se proto nestal. Soud navíc konstatoval, že Mezinárodní svaz studenstva se v konkurzním řízení proti fiktivní pohledávce řádně nebránil. Oba obžalovaní byli zproštěni viny. Stát měl případ definitivně a podle práva rozřešit takzvaným dovoláním k Nejvyššímu soudu do dvou měsíců od doručení rozsudku vrchního soudu. Na Nejvyšší soud došlo v zákonné lhůtě dovolání v neprospěch Tomáše Linharta a Daniely Hoškové, jenže podal je v zastoupení nejvyššího státního zástupce Pavla Zemana jeho první náměstek Igor Stříž. „Nejvyšší státní zástupce ve svém vyjádření z 2. září sdělil, že 17. března nebyl z osobních důvodů na pracovišti, a proto odvolání podepsal jeho náměstek Igor Stříž,“ zdůvodnil Zeman absenci svého podpisu. Na základě tohoto sdělení Nejvyšší soud


text:
dovolání odmítl, a případ Linharta a Hoškové tak definitivně skončil. Náměstek neplatí
 Oprávnění podat dovolání má podle Nejvyššího soudu pouze sám nejvyšší státní zástupce. „Zákonné zastupování u výlučných pravomocí nejvyššího státního zástupce přichází v úvahu jen v případě, že mu v jejich výkonu brání důležitá překážka, například smrt, nemoc nebo dlouhodobá zahraniční cesta. Je na něm, aby si organizoval svou práci a přítomnost na pracovišti tak, aby v zásadě mohl své výlučné pravomoci svěřené mu zákonem vykonávat osobně, a nikoli prostřednictvím svých zastupujících náměstků,“ odůvodnil rozhodnutí senát Nejvyššího soudu vedený Jiřím Pácalem. Soudu údajně nebyla sdělena podstatná překážka, kvůli níž nemohl dovolání podat sám Zeman. A jak se k problému staví Pavel Zeman? „V níže uvedené věci podepsal mimořádný opravný prostředek - dovolání – první náměstek nejvyššího státního zástupce v zastoupení z důvodu jeho dlouhodobé nepřítomnosti na pracovišti. Tento postup předpokládá a je upraven zákonem o státním zastupitelství,“ odpověděla na otázky týdeníku Euro mluvčí Nejvyššího státního zastupitelství Helena Markusová. Na dodatečný dotaz, co bylo důvodem Zemanovy absence a proč nepodal dovolání sám, Markusová dodala: „Důvody nepřítomnosti byly osobního rázu a doba nepřítomnosti přesahovala jeden týden. Bližší podrobnosti uvádět nebudeme.“


text:
My, občané České republiky v Čechách, na Moravě a ve Slezsku,v čase obnovy samostatného českého státu,věrni všem dobrým tradicím dávné státnosti zemí Koruny české i státnosti československé,odhodláni budovat, chránit a rozvíjet Českou republikuv duchu nedotknutelných hodnot lidské důstojnosti a svobodyjako vlast rovnoprávných, svobodných občanů,kteří jsou si vědomi svých povinností vůči druhým a zodpovědnosti vůči celku,jako svobodný a demokratický stát, založený na úctě k lidským právům a na zásadách občanské společnosti,jako součást rodiny evropských a světových demokracií,odhodláni společně střežit a rozvíjet zděděné přírodní a kulturní, hmotné a duchovní bohatství,odhodláni řídit se všemi osvědčenými principy právního státu,prostřednictvím svých svobodně zvolených zástupců přijímáme tuto Ústavu České republiky
 Článek 1Česká republika je svrchovaný, jednotný a demokratický právní stát založený na úctě k právům a svobodám člověka a občana. Článek 2(1) Lid je zdrojem veškeré státní moci; vykonává ji prostřednictvím orgánů moci zákonodárné, výkonné a soudní.(2) Ústavní zákon může stanovit, kdy lid vykonává státní moc přímo.(3) Státní moc slouží všem občanům a lze ji uplatňovat jen v případech, v mezích a způsoby, které stanoví zákon.(4) Každý občan může činit, co není zákonem zakázáno, a nikdo nesmí být nucen činit, co zákon neukládá. Článek 3Součástí ústavního pořádku České republiky je Listina základních
 práv a svobod. Článek 4Základní práva a svobody jsou pod ochranou soudní moci. Článek 5Politický systém je založen na svobodném a dobrovolném vzniku a volné soutěži politických stran respektujících základní demokratické principy a odmítajících násilí jako prostředek k prosazování svých zájmů. Článek 6Politická rozhodnutí vycházejí z vůle většiny vyjádřené svobodným hlasováním. Rozhodování většiny dbá ochrany menšin. Článek 7Stát dbá o šetrné využívání přírodních zdrojů a ochranu přírodního bohatství. Článek 8Zaručuje se samospráva územních samosprávných celků. Článek 9(1) Ústava může být doplňována či měněna pouze ústavními zákony.(2) Změna podstatných náležitostí demokratického právního státu je nepřípustná.(3) Výkladem právních norem nelze oprávnit odstranění neho ohrožení základů demokratického státu. Článek 10Ratifikované a vyhlášené mezinárodní smlouvy o lidských právech a základních svobodách, jimiž je Česká republika vázána, jsou bezprostředně závazné a mají přednost před zákonem. Článek 11Území České republiky tvoří nedílný celek, jehož státní hranice mohou být měněny jen ústavním zákonem. Článek 12(1) Nabývání a pozbývání státního občanství České republiky stanoví zákon.(2) Nikdo nemůže být proti své vůli zbaven státního občanství.
 Článek 13Hlavním městem České republiky je Praha. Článek 14(1) Státními symboly České republiky jsou velký a malý státní znak, státní barvy, státní vlajka, vlajka prezidenta republiky, státní pečeť a státní hymna.(2) Státní symboly a jejich používání upraví zákon. Hlava druhá
 Článek 15(1) Zákonodárná moc v České republice náleží Parlamentu.(2) Parlament je tvořen dvěma komorami, a to Poslaneckou
 sněmovnou a Senátem.
 Článek 16(1) Poslanecká sněmovna má 200 poslanců,
 kteří jsou voleni na dobu čtyř let.(2) Senát má 81 senátorů, kteří jsou
 voleni na dobu šesti let. Každé dva roky se volí třetina senátorů. Článek 17(1) Volby do obou komor se konají ve lhůtě počínající třicátým dnem před uplynutím volebního období a končící dnem jeho uplynutí.(2) Byla-li Poslanecká sněmovna rozpuštěna, konají se volby do šedesáti dnů po jejím rozpuštění. Článek 18(1) Volby do Poslanecké sněmovny se konají tajným hlasováním na


text:
základě všeobecného, rovného a přímého volebního práva, podle zásady poměrného zastoupení.(2) Volby do Senátu se konají tajným hlasováním na základě všeobecného, rovného a přímého volebního práva, podle zásady většinového systému.(3) Právo volit má každý občan České republiky, který dosáhl věku 18 let. Článek 19(1) Do Poslanecké sněmovny může být zvolen každý občan České republiky, který má právo volit a dosáhl věku 21 let.(2) Do Senátu může být zvolen každý občan České republiky, který má právo volit a dosáhl věku 40 let.(3) Mandát poslance nebo senátora vzniká zvolením. Článek 20Další podmínky výkonu volebního práva, organizaci voleb a rozsah soudního přezkumu stanoví zákon. Článek 21Nikdo nemůže být současně členem obou komor Parlamentu. Článek 22(1) S funkcí poslance nebo senátora je neslučitelný výkon úřadu prezidenta republiky, funkce soudce a další funkce, které stanoví zákon.(2) Dnem, kdy se poslanec nebo senátor ujal úřadu prezidenta republiky, nebo dnem, kdy se ujal funkce soudce nebo jiné funkce neslučitelné s funkcí poslance nebo senátora, zaniká jeho mandát poslance nebo senátora. Článek 23(1) Poslanec složí slib
 na první schůzi Poslanecké sněmovny, které se zúčastní.(2) Senátor složí slib na první schůzi Senátu, které se zúčastní.(3) Slib poslance a senátora zní: "Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony. Slibuji na svou čest, že svůj mandát budu vykonávat v zájmu všeho lidu a podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.". Článek 24Poslanec nebo senátor se může svého mandátu vzdát prohlášením učiněným osobně na schůzi komory, jejímž je členem. Brání-li mu v tom závažné okolnosti, učiní tak způsobem stanoveným zákonem. Článek 25Mandát poslance nebo senátora zanikáa) odepřením slibu nebo složením slibu s výhradou,b) uplynutím volebního období,c) vzdáním se mandátu,d) ztrátou volitelnosti,e) u poslanců rozpuštěním Poslanecké sněmovny,f) vznikem >neslučitelnosti
 funkcí podle čl. 22. Článek 26Poslanci a senátoři vykonávají svůj mandát osobně v souladu se svým slibem a nejsou přitom vázáni žádnými příkazy. Článek 27(1) Poslance ani senátora nelze postihnout pro hlasování v Poslanecké sněmovně nebo Senátu nebo jejich orgánech.(2) Za projevy učiněné v Poslanecké sněmovně nebo Senátu nebo v jejich orgánech nelze poslance nebo senátora trestně stíhat. Poslanec nebo senátor podléhá jen disciplinární pravomoci komory jejímž je členem.(3) Za přestupky poslanec nebo senátor podléhá jen disciplinární pravomoci komory, jejímž je členem, pokud zákon nestanoví jinak.(4) Poslance ani senátora nelze trestně stíhat bez souhlasu komory, jejímž je členem. Odepře-li komora souhlas, je trestní stíhání navždy vyloučeno.(5) Poslance nebo senátora lze zadržet, jen byl-li dopaden při páchání trestného činu nebo bezprostředně poté. Příslušný orgán je povinen zadržení ihned oznámit předsedovi komory, jejímž je zadržený členem; nedá-li předseda komory do 24 hodin od zadržení souhlas k odevzdání zadrženého soudu, je příslušný orgán povinen ho propustit. Na své první následující schůzi komora rozhodne o přípustnosti stíhání s konečnou platností. Článek 28Poslanec i senátor má právo odepřít svědectví o skutečnostech, které se dozvěděl v souvislosti s výkonem svého mandátu, a to i poté, kdy přestal být poslancem nebo senátorem. Článek 29(1) Poslanecká sněmovna volí a odvolává předsedu a místopředsedy Poslanecké sněmovny.(2) Senát volí a odvolává předsedu a místopředsedy Senátu. Článek 30(1) Pro vyšetření věci


text:
veřejného zájmu může Poslanecká sněmovna zřídit vyšetřovací komisi, navrhne-li to nejméně pětina poslanců.(2) Řízení před komisí upraví zákon. Článek 31(1) Komory zřizují jako své orgány výbory a
 komise.(2) Činnost výborů a komisí upraví zákon.
 Článek 32Poslanec nebo senátor, který je členem vlády, nemůže být předsedou či místopředsedou Poslanecké sněmovny nebo Senátu ani členem parlamentních výborů, vyšetřovací komise nebo komisí. Článek 33(1) Dojde-li k rozpuštění Poslanecké sněmovny, přísluší Senátu přijímat zákonná opatření ve věcech, které nesnesou odkladu a vyžadovaly by jinak přijetí zákona.(2) Senátu však nepřísluší příjímat zákonné opatření ve věcech Ústavy, státního rozpočtu, státního závěrečného účtu, volebního zákona a mezinárodních smluv podle čl. 10.(3) Zákonné opatření může Senátu navrhnout jen vláda.(4) Zákonné opatření Senátu podepisuje předseda Senátu, prezident republiky a předseda vlády; vyhlašuje se stejně jako zákony.(5) Zákonné opatření Senátu musí být schváleno Poslaneckou sněmovnou na její první schůzi. Neschválí-li je Poslanecká sněmovna, pozbývá další platnosti. Článek 34(1) Zasedání komor jsou stálá. Zasedání Poslanecké sněmovny svolává prezident republiky tak, aby bylo zahájeno nejpozději třicátý den po dni voleb; neučiní-li tak, sejde se Poslanecká sněmovna třicátý den po dni voleb.(2) Zasedání komory může být usnesením přerušeno. Celková doba, po kterou může být zasedání přerušeno, nesmí překročit sto dvacet dnů v roce.(3) V době přerušení zasedání může předseda Poslanecké sněmovny nebo Senátu svolat komoru ke schůzi před stanoveným termínem. Učiní tak vždy, požádá-li jej o to prezident republiky, vláda nebo nejméně pětina členů komory.(4) Zasedání Poslanecké sněmovny končí uplynutím jejího volebního období nebo jejím rozpuštěním. Článek 35(1) Poslaneckou sněmovnu může rozpustit prezident republiky, jestližea) Poslanecká sněmovna nevyslovila důvěru nově jmenované vládě, jejíž předseda byl prezidentem republiky jmenován na návrh předsedy Poslanecké sněmovny,b) Poslanecká sněmovna se neusnese do tří měsíců o vládním návrhu zákona, s jehož projednáním spojila vláda otázku důvěry,c) zasedání Poslanecké sněmovny bylo přerušeno po dobu delší, než je přípustné,d) Poslanecká sněmovna nebyla po dobu delší tří měsíců způsobilá se usnášet, ačkoliv nebylo její zasedání přerušeno a ačkoliv byla v té době opakovaně svolána ke schůzi. (2) Poslaneckou sněmovnu nelze rozpustit tři měsíce před skončením jejího volebního období. Článek 36Schůze komor jsou veřejné. Veřejnost může být vyloučena jen za podmínek stanovených zákonem. Článek 37(1) Společnou schůzi komor svolává předseda Poslanecké sněmovny.(2) Pro jednání společné schůze komor platí jednací řád
 Článek 38(1) Člen vlády má právo účastnit se schůzí obou komor, jejich výborů a komisí. Udělí se mu slovo, kdykoliv o to požádá.(2) Člen vlády je povinen osobně se dostavit do schůze Poslanecké sněmovny na základě jejího usnesení. To platí i o schůzi výboru, komise nebo vyšetřovací komise, kde však se člen vlády může dát zastupovat svým náměstkem nebo jiným členem vlády, není-li výslovně požadována jeho osobní účast. Článek 39(1) Komory jsou způsobilé se usnášet za přítomnosti alespoň jedné třetiny svých členů.(2) K přijetí usnesení komory je třeba souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců nebo senátorů, nestanoví-li Ústava jinak.(3) K přijetí usnesení o vyhlášení válečného stavu a k přijetí usnesení o souhlasu s pobytem cizích vojsk na území České republiky je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech poslanců a nadpoloviční většiny všech senátorů.(4) K


text: přijetí ústavního zákona a ke schválení mezinárodní smlouvy podle čl. 10 je třeba souhlasu třípětinové většiny všech poslanců a třípětinové většiny přítomných senátorů. Článek 40K přijetí volebního zákona a zákona o zásadách jednání a styku obou komor mezi sebou jakož i navenek a zákona o jednacím řádu Senátu je třeba, aby byl schválen Poslaneckou sněmovnou a Senátem. Článek 41(1) Návrhy zákonů se podávají Poslanecké sněmovně.(2) Návrh zákona může podat poslanec, skupina poslanců, Senát, vláda nebo zastupitelstvo vyššího územního samosprávného celku. Článek 42(1) Návrh zákona o státním rozpočtu a návrh státního závěrečného účtu podává vláda.(2) Tyto návrhy projednává na veřejné schůzi a usnáší se o nich jen Poslanecká sněmovna. Článek 43(1) Parlament může rozhodnout o vyhlášení válečného stavu, je-li Česká republika napadena nebo je-li třeba plnit mezinárodní smluvní závazky o společné obraně proti napadení.(2) Vyslat ozbrojené síly mimo území České republiky lze jen se souhlasem obou komor. Článek 44(1) Vláda má právo vyjádřit se ke všem návrhům zákonů.(2) Nevyjádří-li se vláda do třiceti dnů od doby, kdy jí byl návrh zákona doručen, platí, že se vyjádřila kladně.(3) Vláda je oprávněna žádat, aby Poslanecká sněmovna skončila projednávání vládního návrhu zákona do tří měsíců od jeho předložení, pokud s tím vláda spojí žádost o vyslovení důvěry. Článek 45Návrh zákona, se kterým Poslanecká sněmovna vyslovila souhlas, postoupí Poslanecká sněmovna Senátu bez zbytečného odkladu. Článek 46(1) Senát projedná návrh zákona a usnese se k němu do třiceti dnů od jeho postoupení.(2) Senát svým usnesením návrh zákona schválí nebo zamítne nebo vrátí Poslanecké sněmovně s pozměňovacími návrhy anebo vyjádří vůli nezabývat se jím.(3) Jestliže se Senát nevyjádří ve lhůtě podle odstavce 1, platí, že je návrh zákona přijat. Článek 47(1) Jestliže Senát návrh zákona zamítne, hlasuje o něm Poslanecká sněmovna znovu. Návrh zákona je přijat, jestliže je schválen nadpoloviční většinou všech poslanců.(2) Jestliže Senát návrh zákona vrátí Poslanecké sněmovně s pozměňovacími návrhy, hlasuje o něm Poslanecká sněmovna ve znění schváleném Senátem. Jejím usnesením je návrh zákona přijat.(3) Jestliže Poslanecká sněmovna neschválí návrh zákona ve znění schváleném Senátem, hlasuje znovu o návrhu zákona ve znění, ve kterém byl postoupen Senátu. Návrh zákona je přijat, jestliže je schválen nadpoloviční většinou všech poslanců.(4) Pozměňovací návrhy nejsou při projednávání zamítnutého nebo vráceného návrhu zákona v Poslanecké sněmovně přípustné. Článek 48Jestliže Senát vyjádří vůli nezabývat se návrhem zákona, je tímto usnesením návrh zákona přijat. Článek 49(1) Mezinárodní smlouvy, vyžadující souhlas Parlamentu, schvaluje Parlament obdobně jako návrhy zákonů.(2) Souhlas Parlamentu vyžadují smlouvy o lidských právech a základních svobodách, politické smlouvy a hospodářské smlouvy všeobecné povahy, jakož i smlouvy, k jejichž provedení je třeba zákona. Článek 50(1) Prezident republiky má právo vrátit přijatý zákon s výjimkou zákona ústavního, s odůvodněním do patnácti dnů ode dne, kdy mu byl postoupen.(2) O vráceném zákonu hlasuje Poslanecká sněmovna znovu. Pozměňovací návrhy nejsou přípustné. Jestliže Poslanecká sněmovna setrvá na vráceném zákonu nadpoloviční většinou všech poslanců, zákon se vyhlásí. Jinak platí, že zákon nebyl přijat. Článek 51Přijaté zákony podepisuje předseda Poslanecké sněmovny, prezident republiky a předseda vlády. Článek 52K platnosti zákona je třeba, aby byl vyhlášen. Způsob vyhlášení


text:
stanoví zákon. Totéž platí o mezinárodních smlouvách schválených Parlamentem. Článek 53(1) Každý poslanec má právo interpelovat vládu nebo její členy ve věcech jejich působnosti.(2) Interpelovaní členové vlády odpovědí na interpelaci do třiceti dnů ode dne jejího podání. Hlava třetí
 Článek 54(1) Prezident republiky je hlavou státu.(2) Prezidenta republiky volí Parlament na společné schůzi obou komor.(3) Prezident republiky není z výkonu své funkce odpovědný. Článek 55Prezident republiky se ujímá úřadu složením slibu. Volební období prezidenta republiky trvá pět let a začíná dnem složení slibu. Článek 56Volba se koná v posledních třiceti dnech volebního období úřadujícího prezidenta republiky. Uvolní-li se úřad prezidenta republiky, koná se volba do třiceti dnů. Článek 57(1) Prezidentem republiky může být zvolen občan, který je volitelný do Senátu.(2) Nikdo nemůže být zvolen více než dvakrát za sebou. Článek 58(1) Navrhovat kandidáta je oprávněno nejméně deset poslanců nebo deset senátorů.(2) Prezidentem republiky je zvolen kandidát, který získal nadpoloviční většinu hlasů všech poslanců i nadpoloviční většinu hlasů všech senátorů.(3) Nezíská-li žádný z kandidátů nadpoloviční většinu hlasů všech poslanců a všech senátorů, koná se do čtrnácti dnů druhé kolo volby.(4) Do druhého kola postupuje kandidát, který získal nejvyšší počet hlasů v Poslanecké sněmovně, a kandidát, který získal nejvyšší počet hlasů v Senátu.(5) Je-li více kandidátů, kteří získali stejný nejvyšší počet hlasů v Poslanecké sněmovně, nebo více kandidátů, kteří získali stejný nejvyšší počet hlasů v Senátu, sečtou se hlasy odevzdané pro ně v obou komorách. Do druhého kola postupuje kandidát, který takto získal nejvyšší počet hlasů.(6) Zvolen je kandidát, který získal nadpoloviční většinu hlasů přítomných poslanců i nadpoloviční většinu hlasů přítomných senátorů.(7) Nebyl-li prezident republiky zvolen ani ve druhém kole, koná se do čtrnácti dnů třetí kolo volby, v němž je zvolen ten z kandidátů druhého kola, který získal nadpoloviční většinu hlasů přítomných poslanců a senátorů.(8) Nebyl-li prezident republiky zvolen ani ve třetím kole, konají se nové volby. Článek 59(1) Prezident republiky složí slib do rukou předsedy Poslanecké sněmovny na společné schůzi obou komor.(2) Slib prezidenta republiky zní: "Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony. Slibuji na svou čest, že svůj úřad budu zastávat v zájmu všeho lidu a podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.". Článek 60Odmítne-li prezident republiky složit slib nebo složí-li slib s výhradou, hledí se na něho, jako by nebyl zvolen. Článek 61Prezident republiky se může vzdát svého úřadu do rukou předsedy Poslanecké sněmovny. Článek 62Prezident republikya) jmenuje a odvolává předsedu a další členy vlády a přijímá jejich demisi, odvolává vládu a přijímá její demisi,b) svolává zasedání Poslanecké sněmovny,c) rozpouští Poslaneckou sněmovnu,d) pověřuje vládu, jejíž demisi přijal nebo kterou odvolal, vykonáváním jejích funkcí prozatímně až do jmenování nové vlády,e) jmenuje soudce Ústavního soudu, jeho předsedu a místopředsedy,f) jmenuje ze soudců předsedu a místopředsedy Nejvyššího soudu,g) odpouští a zmírňuje tresty uložené soudem, nařizuje, aby se trestní řízení nezahajovalo, a bylo-li zahájeno, aby se v něm nepokračovalo, a zahlazuje odsouzení,h) má právo vrátit Parlamentu přijatý zákon s výjimkou zákona ústavního,i) podepisuje zákony,j) jmenuje prezidenta a viceprezidenta Nejvyššího kontrolního úřadu,k) jmenuje členy Bankovní rady České národní banky.


text:
Článek 63(1) Prezident republiky dálea) zastupuje stát navenek,b) sjednává a ratifikuje mezinárodní smlouvy; sjednávání mezinárodních smluv může přenést na vládu nebo s jejím souhlasem na její jednotlivé členy,c) je vrchním velitelem ozbrojených sil,d) přijímá vedoucí zastupitelských misí,e) pověřuje a odvolává vedoucí zastupitelských misí,f) vyhlašuje volby do Poslanecké sněmovny a do Senátu,g) jmenuje a povyšuje generály,h) propůjčuje a uděluje státní vyznamenání, nezmocní-li k tomu jiný orgán,i) jmenuje soudce,j) má právo udělovat amnestii.(2) Prezidentovi republiky přísluší vykonávat i pravomoci, které nejsou výslovně v ústavním zákoně uvedeny, stanoví-li tak zákon.(3) Rozhodnutí prezidenta republiky vydané podle odstavce 1 a 2 vyžaduje ke své platnosti spolupodpis předsedy vlády nebo jím pověřeného člena vlády.(4) Za rozhodnutí prezidenta republiky, které vyžaduje spolupodpis předsedy vlády nebo jím pověřeného člena vlády, odpovídá vláda. Článek 64(1) Prezident republiky má právo účastnit se schůzí obou komor Parlamentu, jejich výborů a komisí. Udělí se mu slovo, kdykoliv o to požádá.(2) Prezident republiky má právo účastnit se schůzí vlády, vyžádat si od vlády a jejích členů zprávy a projednávat s vládou nebo s jejími členy otázky, které patří do jejich působnosti. Článek 65(1) Prezidenta republiky nelze zadržet, trestně stíhat ani stíhat pro přestupek nebo jiný správní delikt.(2) Prezident republiky může být stíhán pro velezradu, a to před Ústavním soudem na základě žaloby Senátu. Trestem může být ztráta prezidentského úřadu a způsobilosti jej znovu nabýt.(3) Trestní stíhání pro trestné činy spáchané po dobu výkonu funkce prezidenta republiky je navždy vyloučeno. Článek 66Uvolní-li se úřad prezidenta republiky a nový prezident republiky ještě není zvolen nebo nesložil slib, rovněž nemůže-li prezident republiky svůj úřad ze závažných důvodů vykonávat a usnese-li se na tom Poslanecká sněmovna a Senát, přísluší výkon funkcí podle čl. 63 odst. 1 písm. a), b), c), d), e), h), i) j), čl. 63 odst. 2 předsedovi vlády. Předsedovi Poslanecké sněmovny přísluší v době, kdy předseda vlády vykonává vymezené funkce prezidenta republiky výkon funkcí prezidenta republiky podle čl. 62 písm. a), b), c), d), e), k); uvolní-li se úřad prezidenta republiky v době, kdy je Poslanecká sněmovna rozpuštěna, přísluší výkon těchto funkcí předsedovi Senátu. Vláda
 Článek 67(1) Vláda je vrcholným orgánem výkonné moci.(2) Vláda se skládá z předsedy vlády, místopředsedů vlády a ministrů. Článek 68(1) Vláda je odpovědna Poslanecké sněmovně.(2) Předsedu vlády jmenuje prezident republiky a na jeho návrh jmenuje ostatní členy vlády a pověřuje je řízením ministerstev nebo jiných úřadů.(3) Vláda předstoupí do třiceti dnů po svém jmenování před Poslaneckou sněmovnu a požádá ji o vyslovení důvěry.(4) Pokud nově jmenovaná vláda nezíská v Poslanecké sněmovně důvěru, postupuje se podle odstavce 2 a 3. Jestliže ani takto jmenovaná vláda nezíská důvěru Poslanecké sněmovny, jmenuje prezident republiky předsedu vlády na návrh předsedy Poslanecké sněmovny.(5) V ostatních případech prezident republiky jmenuje a odvolává na návrh předsedy vlády ostatní členy vlády a pověřuje je řízením ministerstev nebo jiných úřadů. Článek 69(1) Člen vlády skládá slib do rukou prezidenta republiky.(2) Slib člena vlády zní: "Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony a uvádět je v život. Slibuji na svou čest, že budu zastávat


text:
svůj úřad svědomitě a nezneužiji svého postavení.". Článek 70Člen vlády nesmí vykonávat činnosti, jejichž povaha odporuje výkonu jeho funkce. Podrobnosti stanoví zákon. Článek 71Vláda může předložit Poslanecké sněmovně žádost o vyslovení důvěry. Článek 72(1) Poslanecká sněmovna může vyslovit vládě nedůvěru.(2) Návrh na vyslovení nedůvěry vládě projedná Poslanecká sněmovna, jen je-li podán písemně nejméně padesáti poslanci. K přijetí návrhu je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech poslanců. Článek 73(1) Předseda vlády podává demisi do rukou prezidenta republiky. Ostatní členové vlády podávají demisi do rukou prezidenta republiky prostřednictvím předsedy vlády.(2) Vláda podá demisi, jestliže Poslanecká sněmovna zamítla její žádost o vyslovení důvěry nebo jestliže jí vyslovila nedůvěru. Vláda podá demisi vždy po ustavující schůzi nově zvolené Poslanecké sněmovny.(3) Podá-li vláda demisi podle odstavce 2, prezident republiky demisi přijme. Článek 74Prezident republiky odvolá člena vlády, jestliže to navrhne předseda vlády. Článek 75Prezident republiky odvolá vládu, která nepodala demisi, ačkoliv ji byla povinna podat. Článek 76(1) Vláda rozhoduje ve sboru.(2) K přijetí usnesení vlády je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech jejích členů. Článek 77(1) Předseda vlády organizuje činnost vlády, řídí její schůze, vystupuje jejím jménem a vykonává další činnosti, které jsou mu svěřeny Ústavou nebo jinými zákony.(2) Předsedu vlády zastupuje místopředseda vlády nebo jiný pověřený člen vlády. Článek 78K provedení zákona a v jeho mezích je vláda oprávněna vydávat nařízení. Nařízení podepisuje předseda vlády a příslušný člen vlády. Článek 79(1) Ministerstva a jiné správní úřady lze zřídit a jejich působnost stanovit pouze zákonem.(2) Právní poměry státních zaměstnanců v ministerstvech a jiných správních úřadech upravuje zákon.(3) Ministerstva, jiné správní úřady a orgány územní samosprávy mohou na základě a v mezích zákona vydávat právní předpisy, jsou-li k tomu zákonem zmocněny. Článek 80(1) Státní zastupitelství zastupuje veřejnou žalobu v trestním řízení; vykonává i další úkoly, stanoví-li tak zákon.(2) Postavení a působnost státního zastupitelství stanoví zákon. Hlava čtvrtá
 Článek 81Soudní moc vykonávají jménem republiky nezávislé soudy. Článek 82(1) Soudci jsou při výkonu své funkce nezávislí. Jejich nestrannost nesmí nikdo ohrožovat.(2) Soudce nelze proti jeho vůli odvolat nebo přeložit k jinému soudu; výjimky vyplývající zejména z kárné odpovědnosti stanoví zákon.(3) Funkce soudce není slučitelná s funkcí prezidenta republiky, člena Parlamentu ani s jakoukoli funkcí ve veřejné správě; zákon stanoví, se kterými dalšími činnostmi je výkon soudcovské funkce neslučitelný. Ústavní soud
 Článek 83Ústavní soud je soudním orgánem ochrany ústavnosti. Článek 84(1) Ústavní soud se skládá z 15 soudců, kteří jsou jmenování na dobu deseti let.(2) Soudce Ústavního soudu jmenuje prezident republiky se souhlasem Senátu.(3) Soudcem Ústavního soudu může být jmenován bezúhonný občan, který je volitelný do Senátu, má vysokoškolské právnické vzdělání a byl nejméně deset let činný v právnickém povolání. Článek 85(1) Složením slibu do rukou prezidenta republiky se soudce Ústavního soudu ujímá své funkce.(2) Slib soudce Ústavního soudu zní: "Slibuji na svou čest a svědomí, že budu chránit neporušitelnost přirozených práv člověka a práv občana, řídit se ústavními zákony a rozhodovat podle svého nejlepšího přesvědčení nezávisle a nestranně.".(3) Odmítne-li soudce složit slib nebo složí-li slib s výhradou, hledí se na něho, jako by nebyl jmenován. Článek 86(1) Soudce Ústavního soudu


text:
nelze trestně stíhat bez souhlasu Senátu. Odepře-li Senát souhlas, je trestní stíhání navždy vyloučeno.(2) Soudce Ústavního soudu lze zadržet jen, byl-li dopaden při spáchání trestného činu, anebo bezprostředně poté. Příslušný orgán je povinen zadržení ihned oznámit předsedovi Senátu. Nedá-li předseda Senátu do 24 hodin od zadržení souhlas k odevzdání zadrženého soudu, je příslušný orgán povinen ho propustit. Na své první následující schůzi Senát rozhodne o přípustnosti trestního stíhání s konečnou platností.(3) Soudce Ústavního soudu má právo odepřít svědectví o skutečnostech, které se dozvěděl v souvislosti s výkonem své funkce, a to i poté, kdy přestal být soudcem Ústavního soudu. Článek 87(1) Ústavní soud rozhodujea) o zrušení zákonů nebo jejich jednotlivých ustanovení, jsou-li v rozporu s ústavním zákonem nebo mezinárodní smlouvou podle čl. 10,b) o zrušení jiných právních předpisů nebo jejich jednotlivých ustanovení, jsou-li v rozporu s ústavním zákonem, zákonem nebo mezinárodní smlouvou podle čl. 10,c) o ústavní stížnosti orgánů územní samosprávy proti nezákonnému zásahu státu,d) o ústavní stížnosti proti pravomocnému rozhodnutí a jinému zásahu orgánů veřejné moci do ústavně zaručených základních práv a svobod,e) o opravném prostředku proti rozhodnutí ve věci ověření volby poslance nebo senátora,f) v pochybnostech o ztrátě volitelnosti a o neslučitelnosti výkonu funkcí poslance nebo senátora podle čl. 25,g) o ústavní žalobě Senátu proti prezidentu republiku podle čl. 65 odst. 2,h) o návrhu prezidenta republiky na zrušení usnesení Poslanecké sněmovny a Senátu podle čl. 66,i) o opatřeních nezbytných k provedení rozhodnutí mezinárodního soudu, které je pro Českou republiku závazné, pokud je nelze provést jinak,j) o tom, zda rozhodnutí o rozpuštění politické strany nebo jiné rozhodnutí týkající se činnosti politické strany je ve shodě s ústavními nebo jinými zákony,k) spory o rozsah kompetencí státních orgánů a orgánů územní samosprávy, nepřísluší-li podle zákona jinému orgánu.(2) Zákon může stanovit, že namísto Ústavního soudu rozhoduje Nejvyšší správní souda) o zrušení právních předpisů nebo jejich jednotlivých ustanovení, jsou- li v rozporu se zákonem,b) spory o rozsah kompetencí státních orgánů a orgánů územní samosprávy, nepřísluší-li podle zákona jinému orgánu. Článek 88(1) Zákon stanoví, kdo a za jakých podmínek je oprávněn podat návrh na zahájení řízení a další pravidla o řízení před Ústavním soudem.(2) Soudci Ústavního soudu jsou při svém rozhodování vázáni pouze ústavními zákony a mezinárodními smlouvami podle čl. 10 a zákonem podle odstavce 1. Článek 89(1) Rozhodnutí Ústavního soudu je vykonatelné, jakmile bylo vyhlášeno způsobem stanoveným zákonem, pokud Ústavní soud o jeho vykonatelnosti nerozhodl jinak.(2) Vykonatelná rozhodnutí Ústavního soudu jsou závazná pro všechny orgány i osoby. Soudy
 Článek 90Soudy jsou povolány především k tomu, aby zákonem stanoveným způsobem poskytovaly ochranu právům. Jen soud rozhoduje o vině a trestu za trestné činy. Článek 91(1) Soustavu soudů tvoří Nejvyšší soud, Nejvyšší správní soud, vrchní, krajské a okresní soudy. Zákon může stanovit jejich jiné označení.(2) Působnost a organizaci soudů stanoví zákon. Článek 92Nejvyšší soud je vrcholným soudním orgánem ve věcech patřících do pravomoci soudů s výjimkou záležitostí, o nichž rozhoduje Ústavní soud nebo Nejvyšší správní soud. Článek 93(1) Soudce je jmenován do funkce prezidentem republiky bez časového omezení. Své funkce se ujímá složením slibu.(2) Soudcem


text:
může být jmenován bezúhonný občan, který má vysokoškolské právnické vzdělání. Další předpoklady a postup stanoví zákon. Článek 94(1) Zákon stanoví případy, kdy soudci rozhodují v senátu a jaké je jeho složení. V ostatních případech rozhodují jako samosoudci.(2) Zákon může stanovit, ve kterých věcech a jakým způsobem se na rozhodování soudů podílejí vedle soudců i další občané. Článek 95(1) Soudce je při rozhodování vázán zákonem; je oprávněn posoudit soulad jiného právního předpisu se zákonem.(2) Dojde-li soud k závěru, že zákon, jehož má být při řešení věci použito, je v rozporu s ústavním zákonem, předloží věc Ústavnímu soudu. Článek 96(1) Všichni účastníci řízení mají před soudem rovná práva.(2) Jednání před soudem je ústní a veřejné; výjimky stanoví zákon. Rozsudek se vyhlašuje vždy veřejně. Hlava pátá
 Článek 97(1) Nejvyšší kontrolní úřad je nezávislý orgán. Vykonává kontrolu hospodaření se státním majetkem a plnění státního rozpočtu.(2) Prezidenta a viceprezidenta Nejvyššího kontrolního úřadu jmenuje prezident republiky na návrh Poslanecké směnovny.(3) Postavení, působnost, organizační strukturu a další podrobnosti stanoví zákon. Hlava šestá
 Článek 98(1) Česká národní banka je ústřední bankou státu. Hlavním cílem její činnosti je péče o stabilitu měny; do její činnosti lze zasahovat pouze na základě zákona.(2) Postavení, působnost a další podrobnosti stanoví zákon. Hlava sedmá
 Článek 99Česká republika se člení na obce, které jsou základními územními samosprávnými celky. Vyššími územními samosprávnými celky jsou země nebo kraje. Článek 100(1) Územní samosprávné celky jsou územními společenstvími občanů, která mají právo na samosprávu. Zákon stanoví, kdy jsou správními obvody.(2) Obec je vždy součástí vyššího územního samosprávného celku.(3) Vytvořit nebo zrušit vyšší územní samosprávný celek lze jen ústavním zákonem. Článek 101(1) Obec je samostatně spravována zastupitelstvem.(2) Vyšší územní samosprávný celek je samostatně spravován zastupitelstvem.(3) Územní samosprávné celky jsou veřejnoprávními korporacemi, které mohou mít vlastní majetek a hospodaří podle vlastního rozpočtu.(4) Stát může zasahovat do činnosti územních samosprávných celků, jen vyžaduje-li to ochrana zákona, a jen způsobem stanoveným zákonem. Článek 102(1) Členové zastupitelstev jsou voleni tajným hlasováním na základě všeobecného, rovného a přímého volebního práva.(2) Funkční období zastupitelstva je čtyřleté. Zákon stanoví za jakých podmínek se vyhlásí nové volby zastupitelstva před uplynutím jeho funkčního období. Článek 103O názvu vyššího územního samosprávného celku rozhoduje jeho zastupitelstvo. Článek 104(1) Působnost zastupitelstev může být stanovena jen zákonem.(2) Zastupitelstvo obce rozhoduje ve věcech samosprávy, pokud nejsou zákonem svěřeny zastupitelstvu vyššího územního samosprávného celku.(3) Zastupitelstva mohou v mezích své působnosti vydávat obecně závazné vyhlášky. Článek 105Výkon státní správy lze svěřit orgánům samosprávy jen tehdy, stanoví-li to zákon. Hlava osmá
 Článek 106(1) Dnem účinnosti této Ústavy se Česká národní rada stává Poslaneckou sněmovnou, jejíž volební období skončí dnem 6. června 1996. (2) Do doby zvolení Senátu podle Ústavy vykonává funkce Senátu Prozatímní Senát. Prozatímní Senát se ustaví způsobem, který stanoví ústavní zákon. Do nabytí účinnosti tohoto zákona vykonává funkce Senátu Poslanecká sněmovna.(3) Poslaneckou sněmovnu nelze rozpustit, dokud vykonává funkci Senátu podle odstavce 2.(4) Do přijetí zákonů o jednacím řádu komor se postupuje v jednotlivých komorách podle jednacího řádu České národní rady. Článek 107(1) Zákon o volbách do Senátu stanoví, jakým způsobem se při prvních volbách


text:
do Senátu určí třetina senátorů, jejichž volební období bude dvouleté, a třetina senátorů, jejichž volební období bude čtyřleté.(2) Zasedání Senátu svolá prezident republiky tak, aby bylo zahájeno nejpozději třicátý den po dni voleb; neučiní-li tak, sejde se Senát třicátý den po dni voleb. Článek 108Vláda České republiky jmenovaná po volbách v roce 1992 a vykonávající svou funkci ke dni účinnosti Ústavy se považuje za vládu jmenovanou podle této Ústavy. Článek 109Do doby zřízení státního zastupitelství vykonává jeho funkce prokuratura České republiky. Článek 110Do 31. prosince 1993 tvoří soustavu soudů též vojenské soudy. Článek 111Soudci všech soudů České republiky vykonávající funkci soudce ke dni nabytí účinnosti této Ústavy se považují za soudce jmenované podle Ústavy České republiky. Článek 112(1) Ústavní pořádek České republiky tvoří tato Ústava, Listina základních
 práv a svobod, ústavní zákony přijaté podle této Ústavy a ústavní zákony Národního shromáždění Československé republiky, Federálního shromáždění Československé socialistické republiky a České národní rady upravující státní hranice České republiky a ústavní zákony České národní rady přijaté po 6. červnu 1992.(2) Zrušují se dosavadní Ústava, ústavní zákon o československé federaci, ústavní zákony, které je měnily a doplňovaly, a ústavní zákon České národní rady č. 67/1990 Sb., o státních symbolech České republiky.(3) Ostatní ústavní zákony platné na území České republiky ke dni účinnosti této Ústavy mají sílu zákona. Článek 113Tato Ústava nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1993. Uhde v.r.


text:
⭐Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Zásady hodnocení průběhu a výsledku vzdělávání
 Download "Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Zásady hodnocení průběhu a výsledku vzdělávání"
 1 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Zásady hodnocení průběhu a výsledku vzdělávání 1. Hodnocení žáka je organickou součástí výchovně vzdělávacího procesu a jeho řízení. 2. Za první pololetí vydává škola žákovi výpis z vysvědčení; za druhé pololetí vysvědčení. 3. Hodnocení výsledků vzdělávání žáka na vysvědčení je vyjádřeno klasifikačním stupněm. 4. Klasifikace je jednou z forem hodnocení, její výsledky se vyjadřují stanovenou stupnicí. 5. Ve výchovně vzdělávacím procesu se uskutečňuje klasifikace průběžná a celková. 6. Průběžná klasifikace se uplatňuje při hodnocení dílčích výsledků a projevů žáka. 7. Klasifikace souhrnného prospěchu se provádí na konci každého pololetí a není aritmetickým průměrem běžné klasifikace. 8. Klasifikace zahrnuje ohodnocení píle žáka a jeho přístupu ke vzdělávání i v souvislostech, které ovlivňují jeho výkon. 9. Chování neovlivňuje klasifikaci výsledků ve vyučovacích předmětech. 10. Při hodnocení a při průběžné i celkové klasifikaci pedagogický pracovník uplatňuje přiměřenou náročnost a pedagogický takt vůči žákovi. 11. Klasifikační stupeň určí učitel, který vyučuje příslušnému předmětu. 12. V předmětu, ve kterém vyučuje více učitelů, určí výsledný klasifikační stupeň za klasifikační období příslušní učitelé po vzájemné dohodě. 13. Ohodnocením výkonu žáka klasifikačním stupněm posuzuje učitel výsledky práce objektivně a přiměřeně náročně. 14. Pro určování stupně prospěchu v jednotlivých předmětech na konci klasifikačního období se hodnotí učební výsledky, jichž žák dosáhl za celé klasifikační období. Při celkové klasifikaci přihlíží učitel k věkovým zvláštnostem žáka i k tomu, že žák mohl v průběhu klasifikačního období zakolísat v učebních výkonech pro určitou indispozici. Přihlíží se i ke snaživosti a pečlivosti žáka, k jeho individuálním schopnostem a zájmům. Stupeň prospěchu se neurčuje na základě průměru a klasifikace za příslušné období. 15. Ředitel školy je povinen působit na sjednocování klasifikačních měřítek všech učitelů. 16. Zákonní zástupci žáka jsou o prospěchu žáka informování třídním učitelem a učiteli jednotlivých předmětů: - průběžně prostřednictvím žákovské knížky, - před koncem každého čtvrtletí (klasifikační období), na třídních schůzkách 2x ročně - případně kdykoliv na požádání zákonných zástupců žáka. V případě mimořádného zhoršení prospěchu informuje učitel zákonné zástupce žáka bezprostředně a prokazatelným způsobem. Případy zaostávání žáků v učení se projednají v pedagogické radě. 17. Žáci školy, kteří po dobu nemoci nejméně tři měsíce před koncem klasifikačního období navštěvovali školu při zdravotnickém zařízení a byli tam klasifikováni za pololetí ze všech, popřípadě jen z některých předmětů, se po návratu do kmenové školy znovu nezkoušejí a neklasifikují. Jejich klasifikace ze školy při zdravotnickém zařízení v předmětech, ve kterých byli klasifikováni, je závazná. V předmětech, ve kterých nebyli vyučováni, se neklasifikují. 18. Do vyššího ročníku postoupí žák, který na konci druhého pololetí prospěl ze všech povinných předmětů stanovených školním vzdělávacím programem s výjimkou předmětů výchovného zaměření stanovených rámcovým vzdělávacím programem a předmětů, z nichž byl uvolněn. Do vyššího ročníku postoupí i žák prvního stupně základní školy, který již v rámci prvního stupně opakoval ročník, a žák druhého stupně základní školy, který již v rámci druhého stupně opakoval ročník, a to


text: bez ohledu na prospěch tohoto žáka. 19. Nelze-li žáka hodnotit na konci prvního pololetí, určí ředitel školy pro jeho hodnocení náhradní termín, a to tak, aby hodnocení za první pololetí bylo provedeno nejpozději do dvou měsíců po skončení prvního pololetí. Není-li možné hodnotit ani v náhradním termínu, žák se za první pololetí nehodnotí. 20. Nelze-li žáka hodnotit na konci druhého pololetí, určí ředitel školy pro jeho hodnocení náhradní termín, a to tak, aby hodnocení za druhé pololetí bylo provedeno nejpozději do konce září následujícího školního roku. V období měsíce září do doby hodnocení navštěvuje žák nejbližší vyšší ročník, popřípadě znovu devátý ročník. 21. Má-li zákonný zástupce žáka pochybnosti o správnosti hodnocení na konci prvního nebo druhého pololetí, může do 3 pracovních dnů ode dne, kdy se o hodnocení prokazatelně dozvěděl, nejpozději však do 3 pracovních dnů od vydání vysvědčení, požádat ředitele školy o komisionální přezkoušení žáka; je-li vyučujícím žáka v daném předmětu ředitel školy, krajský úřad. Komisionální přezkoušení se koná nejpozději do 14 dnů od doručení žádosti nebo v termínu dohodnutém se zákonným zástupcem žáka. 22. V případě, že se žádost o přezkoumání výsledků hodnocení žáka týká hodnocení chování nebo předmětů výchovného zaměření, posoudí ředitel školy, je-li vyučujícím žáka v daném předmětu ředitel školy, krajský úřad, dodržení pravidel pro hodnocení výsledků vzdělávání žáka stanovených podle 30 odst. 2. V případě zjištění porušení těchto pravidel ředitel školy nebo krajský úřad výsledek hodnocení změní; nebyla-li pravidla pro 12 hodnocení výsledků vzdělávání žáků porušena, výsledek hodnocení potvrdí, a to nejpozději do 14 dnů ode dne doručení žádosti. Česká školní inspekce poskytne součinnost na žádost ředitele školy nebo krajského úřadu. 23. Žák, který plní povinnou školní docházku, opakuje ročník, pokud na konci druhého pololetí neprospěl nebo nemohl být hodnocen. To neplatí o žákovi, který na daném stupni základní školy již jednou ročník opakoval; tomuto žákovi může ředitel školy na žádost jeho zákonného zástupce povolit opakování ročníku pouze z vážných zdravotních důvodů. 24. Ředitel školy může žákovi, který splnil povinnou školní docházku a na konci druhého pololetí neprospěl nebo nemohl být hodnocen, povolit na žádost jeho zákonného zástupce opakování ročníku po posouzení jeho dosavadních studijních výsledků a důvodů uvedených v žádosti. 25. V posledním roce plnění povinné školní docházky zpracuje třídní učitel výstupní hodnocení o tom, jak žák dosáhl stanovených cílů vzdělávání. V pátém a sedmém ročníku zpracuje třídní učitel výstupní hodnocení žáka, jestliže se hlásí k přijetí ke vzdělávání ve střední škole. Zásady pro hodnocení chování ve škole 1. Klasifikaci chování žáků navrhuje třídní učitel po projednání s učiteli, kteří ve třídě vyučují, a s ostatními učiteli a rozhoduje o ní ředitel po projednání v pedagogické radě. 2. Kritériem pro klasifikaci chování je dodržování pravidel slušného chování a dodržování školního řádu školy během klasifikačního období. 3. Při klasifikaci chování se přihlíží k věku, morální a rozumové vyspělosti žáka; k uděleným opatřením k posílení kázně se přihlíží pouze tehdy, jestliže tato opatření byla neúčinná. 4. Škola hodnotí a klasifikuje žáky za jejich chování ve škole a při akcích organizovaných školou. 5. Nedostatky v chování žáků


text: se projednávají v pedagogické radě. 6. Zákonní zástupci žáka jsou o chování žáka informování třídním učitelem a učiteli jednotlivých předmětů: - průběžně prostřednictvím žákovské knížky, - před koncem každého čtvrtletí (klasifikační období), na třídních schůzkách 2x ročně - okamžitě v případně mimořádného porušení školního řádu doporučeným dopisem. Výchovná opatření Výchovná opatření jsou pochvaly a jiná ocenění a opatření k posílení kázně. 1. Ředitel školy může žákovi po projednání v pedagogické radě udělit pochvalu za mimořádný projev humánnosti, občanské a školní iniciativy, za záslužný nebo statečný čin, za dlouhodobou úspěšnou práci. 2. Třídní učitel může žákovi udělit pochvalu nebo jiné ocenění za výrazný projev školní iniciativy nebo za déletrvající úspěšnou práci ve škole, ve sportu apod. 3. Třídní učitel může žákovi podle závažnosti provinění udělit napomenutí nebo důtku, udělení důtky TU neprodleně oznámí řediteli školy. 4. Ředitel školy může žákovi po projednání v pedagogické radě udělit důtku ředitele školy. 5. Ředitel školy nebo třídní učitel oznámí důvody udělení výchovného opatření prokazatelným způsobem zástupci žáka. 6. Třídní učitel zaznamenává udělení výchovného opatření do katalogového listu žáka. 7.Za jeden přestupek se uděluje žákovi pouze jedno opatření k posílení kázně. Kritéria pro udělování výchovných opatření. Pochvala třídního učitele: uděluje průběžně třídní učitel za výborné výsledky v práci žáka, např.: - za účast ve školním kole sportovních a předmětových soutěžích - za aktivní přístup k plnění školních povinností - za vylepšování třídního a školního prostředí - za jednorázovou pomoc při organizaci školních akcí (soutěže, výlety, exkurze). Pochvala ředitele školy: uděluje průběžně ředitel školy za výtečné výsledky v práci žáka, např.: - za výtečné výsledky v okresních a krajských kolech sportovních a předmětových soutěží a olympiád - za samostatnou celoroční práci ve prospěch obce (ekologické aktivity, protidrogová prevence, individuální sportovní úspěchy v celostátním měřítku. Kázeňská opatření 1.Napomenutí třídního učitele 23 -zapomínání pomůcek, sešitů, učebnic, DÚ, ŽK, cvičebních úborů...(podle pravidel stanovených vyučujícím) - hrubé chování ke spolužákovi, používání vulgárních výrazů - časté vyrušování ve vyučování (bavení, vykřikování..), nekázeň o přestávkách - pozdní nástupy do hodin ( kdykoliv: ráno, během dne, odpolední výuka, čas zpoždění se sčítá) -časté nepřezouvání -porušování řádu školní jídelny a školního bufetu, nekázeň v těchto prostorách - zapírání žákovské knížky - neplnění povinností služby 2.Důtka třídního učitele -časté opakování přestupků z odst agresivní chování ke spolužákům - prokazatelné lhaní, podvádění a překrucování informací - drobné krádeže - svévolné opuštění školy - nošení zdraví ohrožujících věcí (alkohol, zbraně..) - nevypnuté mobily, MP přehrávače...v době vyučování 3.Důtka ředitele školy -časté opakování přestupků z odst. 2. -ublížení spolužákům či jejich ohrožení, šikana -záměrné ničení zařízení školy -kouření v prostorách školy, na akcích školy -nošení pyrotechniky do školy nebo na akce školy a její použití v prostorách školy nebo na akcích školy -krádeže vyšší hodnoty -záškoláctví -podvod v ŽK (přepisování známek, falšování podpisů rodičů) -opakovaně nevypnuté mobily, MP přehrávače v době vyučování 4. Druhý stupeň z chování -byly uděleny NTU, DTU, DŘŠ a nedošlo ke zlepšení - výrazný přestupek z odst. 3 -požívání alkoholu v prostorách školy a na akcích školy -opakované záškoláctví 5.Třetí stupeň z chování -byl


text: udělen druhý stupeň z chování a nedošlo ke zlepšení -velmi vážný přestupek proti školnímu řádu (pokročilá šikana, hrubé chování vůči žákům, učitelům či jiným zaměstnancům školy) -velmi závažné a soustavné porušování školního řádu (přestupky z odst. 3) -požívání a distribuce omamných látek v prostorách školy, na akcích školy Zásady a pravidla pro sebehodnocení žáků 1. Sebehodnocení je důležitou součástí hodnocení žáků. 2. Sebehodnocením se posiluje sebeúcta a sebevědomí žáků. 3. Chybu je potřeba chápat jako přirozenou věc v procesu učení. Pedagogičtí pracovníci se o chybě se žáky baví, žáci mohou některé práce sami opravovat. Chyba je důležitý prostředek učení. 4. Při sebehodnocení se žák snaží popsat: - co se mu daří, - co mu ještě nejde. - jak bude pokračovat dál. 5. Při školní práci vedeme žáka, aby komentoval svoje výkony a výsledky. 6. Známky nejsou jediným zdrojem motivace. Stupně hodnocení prospěchu a chování v případě použití klasifikace a jejich charakteristiku, včetně předem stanovených kritérií 34 Stupně hodnocení prospěchu Výsledky vzdělávání žáka v jednotlivých povinných a nepovinných předmětech stanovených školním vzdělávacím programem se v případě použití klasifikace hodnotí na vysvědčení stupni prospěchu: 1 výborný, 2 chvalitebný, 3 dobrý, 4 dostatečný, 5 nedostatečný. Stupně hodnocení chování (1) Chování žáka ve škole a na akcích pořádaných školou se v případě použití klasifikace hodnotí na vysvědčení stupni: a) 1 velmi dobré, b) 2 uspokojivé, c) 3 neuspokojivé. Způsob získávání podkladů pro hodnocení 1. Podklady pro hodnocení a klasifikaci výchovně vzdělávacích výsledků a chování žáka získává učitel zejména těmito metodami, formami a prostředky : - soustavným diagnostickým pozorováním žáka, - soustavným sledováním výkonů žáka a jeho připravenosti na vyučování, - různými druhy zkoušek (písemné, ústní, grafické, praktické, pohybové),didaktickými testy, - analýzou různých činností žáka, - konzultacemi s ostatními učiteli a podle potřeby s dalšími odborníky (PPP), - rozhovory se žákem a zákonnými zástupci žáka. 2. Žák 2. až 9. ročníku základní školy musí mít z každého předmětu, alespoň dvě známky za každé pololetí. zkoušení. Známky získávají vyučující průběžně během celého klasifikačního období. 3. Učitel oznamuje žákovi výsledek každé klasifikace, klasifikaci zdůvodňuje a poukazuje na klady a nedostatky hodnocených projevů, výkonů, výtvorů. Po ústním vyzkoušení oznámí učitel žákovi výsledek hodnocení okamžitě. Učitel sděluje všechny známky, které bere v úvahu při celkové klasifikaci, zástupcům žáka a to zejména prostřednictvím zápisů do žákovské knížky - současně se sdělováním známek žákům. Při hodnocení využívá i sebehodnocení žáka. 4. Kontrolní písemné práce a další druhy zkoušek rozvrhne učitel rovnoměrně na celý školní rok, aby se nadměrně nenahromadily v určitých obdobích. 5. O termínu písemné zkoušky, která má trvat více než 25 minut, informuje vyučující žáky dostatečně dlouhou dobu předem. 6. Učitel je povinen vést soustavnou evidenci o každé klasifikaci žáka průkazným způsobem tak, aby mohl vždy doložit správnost celkové klasifikace žáka i způsob získání známek (ústní zkoušení, písemné,...). V případě dlouhodobé nepřítomnosti nebo rozvázání pracovního poměru v průběhu klasifikačního období předá tento klasifikační přehled zastupujícímu učiteli nebo vedení školy. 7. Vyučující zajistí zapsání známek také do třídního katalogu a celkové klasifikace za 1. i 2. pololetí do katalogového listu.


text: Do katalogového listu žáka jsou zapisovány známky z jednotlivých předmětů, udělená výchovná opatření a další údaje o chování žáka. 8. Pokud je klasifikace žáka stanovena na základě písemných nebo grafických prací, vyučující tyto práce uschovávají po dobu, během které se klasifikace žáka určuje nebo ve které se k ní mohou zákonní zástupci žáka odvolat - tzn. celý školní rok včetně hlavních prázdnin, v případě žáků s odloženou klasifikací nebo opravnými zkouškami až do dalšího školního roku. Opravené písemné práce musí být předloženy všem žákům a na požádání ve škole také zákonným zástupcům. 9. Vyučující dodržují zásady pedagogického taktu, zejména: - neklasifikují žáky ihned po jejich návratu do školy po nepřítomnosti delší než jeden týden, - žáci nemusí dopisovat do sešitů látku za dobu nepřítomnosti, pokud to není jediný zdroj informací, - účelem zkoušení není nacházet mezery ve vědomostech žáka, ale hodnotiti to, co umí, učitel klasifikuje jen probrané učivo, zadávání nové látky k samostatnému nastudování celé třídě není přípustné, - před prověřováním znalostí musí mít žáci dostatek času k naučení, procvičení a zažití učiva, - prověřování znalostí provádět až po dostatečném procvičení učiva. 45 10. Třídní učitelé (případně výchovný poradce) jsou povinni seznamovat ostatní vyučující s doporučením psychologických vyšetření, které mají vztah ke způsobu hodnocení a klasifikace žáka a způsobu získávání podkladů. Údaje o nových vyšetřeních jsou součástí zpráv učitelů (nebo výchovného poradce) na pedagogické radě. Podrobnosti o komisionálních a opravných zkouškách Komisionální zkouška 1. Komisionální zkouška se koná v těchto případech: - má-li zákonný zástupce žáka pochybnosti o správnosti hodnocení na konci prvního nebo druhého pololetí, - při konání opravné zkoušky. 2. Komisi pro komisionální přezkoušení jmenuje ředitel školy; v případě, že je vyučujícím daného předmětu ředitel školy, jmenuje komisi krajský úřad. 3. Komise je tříčlenná a tvoří ji: a) předseda, kterým je ředitel školy, popřípadě jím pověřený učitel, nebo v případě, že vyučujícím daného předmětu je ředitel školy, krajským úřadem jmenovaný jiný pedagogický pracovník školy, b) zkoušející učitel, jímž je vyučující daného předmětu ve třídě, v níž je žák zařazen, popřípadě jiný vyučující daného předmětu, c) přísedící, kterým je jiný vyučující daného předmětu nebo předmětu stejné vzdělávací oblasti stanovené. Rámcovým vzdělávacím programem pro základní vzdělávání. 4. Výsledek přezkoušení již nelze napadnout novou žádostí o přezkoušení. Výsledek přezkoušení stanoví komise hlasováním. Výsledek přezkoušení se vyjádří slovním hodnocením nebo stupněm prospěchu. Ředitel školy sdělí výsledek přezkoušení prokazatelným způsobem žákovi a zákonnému zástupci žáka. V případě změny hodnocení na konci prvního nebo druhého pololetí se žákovi vydá nové vysvědčení. 5. O přezkoušení se pořizuje protokol, který se stává součástí dokumentace školy. Za řádné vyplnění protokolu odpovídá předseda komise, protokol podepíší všichni členové komise. 6. Žák může v jednom dni vykonat přezkoušení pouze z jednoho předmětu. Není-li možné žáka ze závažných důvodů ve stanoveném termínu přezkoušet, stanoví orgán jmenující komisi náhradní termín přezkoušení. 7. Konkrétní obsah a rozsah přezkoušení stanoví ředitel školy v souladu se školním vzdělávacím programem. 8. Vykonáním přezkoušení není dotčena možnost vykonat opravnou zkoušku. 9. Třídní učitel zapíše do třídního výkazu poznámku o vykonaných zkouškách, doplní celkový prospěch a


text:
vydá žákovi vysvědčení s datem poslední zkoušky. Opravná zkouška 1. Opravné zkoušky konají: - žáci, kteří mají nejvýše dvě nedostatečné z povinných předmětů a zároveň dosud neopakovali ročník na daném stupni základní školy, - žáci devátého ročníku, kteří na konci druhého pololetí neprospěli nejvýše ze dvou povinných předmětů. Žáci nekonají opravné zkoušky, jestliže neprospěli z předmětu s výchovným zaměřením. 2. Opravné zkoušky se konají nejpozději do konce příslušného školního roku, tj. do 31. srpna. Termín opravných zkoušek a konzultací žáků s příslušnými pedagogickými pracovníky stanoví ředitel školy na červnové pedagogické radě. Žák může v jednom dni skládat pouze jednu opravnou zkoušku. Opravné zkoušky jsou komisionální. 3. Žák, který nevykoná opravnou zkoušku úspěšně nebo se k jejímu konání nedostaví, neprospěl. Ze závažných důvodů může ředitel školy žákovi stanovit náhradní termín opravné zkoušky nejpozději do 15. září následujícího školního roku. Do té doby je žák zařazen do nejbližšího vyššího ročníku, popřípadě znovu do devátého ročníku. 4. Žákovi, který konal opravnou zkoušku, se na vysvědčení uvede datum poslední opravné zkoušky v daném pololetí. 5. Třídní učitel zapíše do třídního výkazu žákovi, který koná opravnou zkoušku: Vykonání opravné zkoušky Žák vykonal dne opravnou zkoušku z předmětu s prospěchem. Nedostavení se k opravné zkoušce Žák se bez řádné omluvy nedostavil k vykonání opravné zkoušky, čímž jeho prospěch v předmětu zůstává nedostatečný 56 Způsob hodnocení žáků se speciálními vzdělávacími potřebami 1. Způsob hodnocení a klasifikace žáka vychází ze znalosti příznaků postižení a uplatňuje se ve všech vyučovacích předmětech, ve kterých se projevuje postižení žáka, a na obou stupních základní školy. 2. Při způsobu hodnocení a klasifikaci žáků pedagogičtí pracovníci zvýrazňují motivační složku hodnocení, hodnotí jevy, které žák zvládl. 3.Způsob hodnocení projedná třídní učitel a výchovný poradce s ostatními vyučujícími. 4. Třídní učitel sdělí vhodným způsobem ostatním žákům ve třídě podstatu individuálního přístupu a způsobu hodnocení a klasifikace žáka. 5. Žák zařazený do zdravotní tělesné výchovy při částečném osvobození nebo při úlevách doporučených lékařem se klasifikuje v tělesné výchově s přihlédnutím k druhu a stupni postižení i k jeho celkovému zdravotnímu stavu. 6. Ředitel školy může povolit žákovi na žádost jeho zákonného zástupce a na základě doporučujícího vyjádření odborného lékaře opakování ročníku z vážných zdravotních důvodů, a to bez ohledu na to, zda žák na daném stupni již opakoval ročník. Školní řád ZŠ a MŠ Písek 184 projednán a schválen na jednání PR dne... Mgr. D. Adamová, ředitelka školy, v. r. Školní řád ZŠ a MŠ Písek 184 projednán a schválen na jednání ŠR dne... 6 Podobné dokumenty
 Příloha č. 2 Hodnocení žáků speciálních tříd Hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a chování žáků je: jednoznačné, srozumitelné, srovnatelné s předem stanovenými kriterii, věcné, všestranné Hodnocení Více Základní škola a Mateřská škola Janovice, okres Frýdek-Místek, příspěvková organizace Adresa: Janovice 410, 739 02.
 Obchodní akademie, Dušní 7, Praha 1 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků (Klasifikační řád) 1. Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků vycházejí ze zákona 561/2005 Sb., o předškolním, Více PRAVIDLA HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ (KLASIFIKAČNÍ ŘÁD)
 ZÁKLADNÍ ŠKOLA a MATEŘSKÁ ŠKOLA Sezimovo Ústí 9. května 489 391


text:
02 Sezimovo Ústí II tel. fax: 381202020 Česká spořitelna S. Ústí IČO DIČ E-mail: zs_su@volny.cz č. ú. 704042399/0800 70938318 CZ 70938318 Více Obsah. Výchovná opatření podle ustanovení 10 vyhlášky č. 13/2005 Klasifikace a neklasifikace ve vyučovacích předmětech
 Základní škola U Lesa Nový Bor, B.Němcové 539,okres Česká Lípa příspěvková organizace ORGANIZAČNÍ ŘÁD ŠKOLY KLASIFIKAČNÍ ŘÁD Vypracoval: Schválil: Mgr. Jindřich Novák, ředitel školy Mgr. Jindřich Novák, Více Klasifikační řád. I. Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a chování ve škole a na akcích pořádaných školou a pravidla pro sebehodnocení žáků
 Školní řád Základní školy, Jičín, Železnická 460 Tento dokument vznikl na základě ustanovení 30, odst. 1) zákona č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání Více Ustanovení pro žáky a rodiče
 Školní řád Obsah: a) Práva žáků b) Chování žáka c) Docházka do školy d) Zacházení se školním majetkem,učebnicemi a školními potřebami e) Vnitřní režim školy f) Vztahy žáků a zákonných zástupců s pedagogickými Více Základní škola, Hlinsko, Resslova 603, okres Chrudim KLASIFIKAČNÍ ŘÁD
 Základní škola, Hlinsko, Resslova 603, okres Chrudim KLASIFIKAČNÍ ŘÁD Pravidla hodnocení a klasifikace žáka základní školy Hodnocení výsledků vzdělávání žáků vychází z posouzení míry dosažení výstupů pro Více Hodnocení výsledků vzdělávání žáků na střední škole
 16. srpna 2010 KLASIFIKAČNÍ ŘÁD Cyrilometodějské církevní základní školy Motto: Řekni jim, co se naučí, nauč je, co jsi jim slíbil, a vyzkoušej je z toho, co jsi vyučoval. OBSAH 1. Zásady hodnocení průběhu Více PRAVIDLA A KRITÉRIA HODNOCENÍ ŽÁKŮ ZŠ SPECIÁLNÍ
 PRAVIDLA A KRITÉRIA HODNOCENÍ ŽÁKŮ ZŠ SPECIÁLNÍ Úvod Hodnocení a klasifikace žáků je nedílnou součástí jejich výchovy a vzdělávání. Účelem hodnocení a klasifikace je přispívat k zodpovědnému vztahu žáka Více ZÁKLADNÍ ŠKOLA A MATEŘSKÁ ŠKOLA BOHUŇOVICE Pod Lipami 210, 783 14 Bohuňovice ČESKÁ REPUBLIKA
 Masarykova základní škola Lanžhot se sídlem Masarykova 22, Lanžhot 691 51 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání a chování žáků Vypracovala: Mgr. Helena Pláteníková Platnost ode dne: 21.4.2016 Pravidla Více Druhy hodnocení: Forma hodnocení: Zaznamenání hodnocení Procenta Elektronická ŽK (6. - 9. ročník) ŽK (zaznamenává žák)
 Vnitřní předpis Účinnost: od 3.9. 2007 Základní škola a Mateřská škola Spisový znak: Loučovice Skartační znak: A5 Razítko školy: Počet stran: 12 Přílohy: 2 Podpis ředitele školy: Pravidla pro hodnocení Více Základní škola a mateřská škola při nemocnici, Kadaň Chomutovská 1289, 432 01 Kadaň
 Základní škola a Mateřská škola při nemocnici, Kadaň ORGANIZAČNÍ ŘÁD ŠKOLY Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Vypracovala: Mgr. Martina Smiljeková Pedagogická rada schválila dne: 30. 8. 2013 Více Hodnocení výsledků vzdělávání a chování žáků
 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků 1. Při prověřování znalostí a dovedností žáků se učitel řídí zejména těmito zásadami: (a) Obsah a rozsah ústních, písemných, grafických a praktických zkoušek Více Základní škola Pomezí, okres Svitavy. KLASIFIKAČNÍ ŘÁD ( vnitřní metodický pokyn ) Platnost od: 1.9. 2012 na základě Vyhlášky MŠMT ČR č.256/2012sb.
 Pravidla pro hodnocení ţáka Úvod Hodnocení ţáků je součástí běţné výchovně vzdělávací činnosti pedagogických pracovníků, kterou vykonávají podle dohodnutých pravidel ve výuce i mimo ni. Hodnocení, probíhající Více II. Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků
 Gymnázium Karla


text:
Sladkovského, Sladkovského náměstí 8 Praha 3 Klasifikační řád Úvod Klasifikační řád popisuje hodnocení a klasifikaci prospěchu žáků a klasifikaci jejich chování. Vychází z vyhlášky č. 48/2005 Více 8 Hodnocení žáků a autoevaluace školy
 8 Hodnocení žáků a autoevaluace školy Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků jsou vyjádřena ve směrnici, která je součástí Organizačního řádu školy. 8.1 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání Více 6. Hodnocení žáků a autoevaluace školy
 Dodatek k příloze ŠVP ZV č. 1 - aktualizace k 1.9.2015 Příloha školního vzdělávací programu CESTA ZA PROFESÍ ŠVP zpracovaný podle RVP přílohy upravující vzdělávání žáků s LMP Základní škola a mateřská Více Masarykova základní škola Lanžhot Masarykova 22, Lanžhot 691 51
 Masarykova základní škola Lanžhot Masarykova 22, Lanžhot 691 51 Pravidla hodnocení žáků Vypracovala: Mgr. Helena Pláteníková Platnost ode dne: 24.11.2010 1 Pravidla hodnocení žáků Významným rysem hodnocení Více Klasifikační řád. Mgr. Miroslav Kettner. ředitel školy
 Základní škola a Střední škola, Most, Jana Palacha 1534, příspěvková organizace PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ Vypracoval: 1/ 2012 Mgr. Hana Slapničková, ředitelka školy Pedagogická rada Více Čl. 1 HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁNÍ ŽÁKŮ NA VYSVĚDČENÍ
 GYMNÁZIUM PRAHA 4 Na Vítězné pláni 1160 KLASIFIKAČNÍ ŘÁD ŠKOLY Č.j.: 422/15 Vypracoval: Mgr. P. Imramovská Schválil: PhDr. J. Mervínský Podpis ředitele: Účinnost ode dne: 1. 9. 2015 Školská rada schválila Více ORGANIZAČNÍ ŘÁD ŠKOLY
 Základní škola a mateřská Laškov, příspěvková organizace ORGANIZAČNÍ ŘÁD ŠKOLY část: PRAVIDLA HODNOCENÍ ŽÁKŮ Č.j.: R08/2013 Vypracoval: Mgr. Lenka Blahová, ředitelka školy Schválil: Mgr. Lenka Blahová, Více Vnitřní klasifikační řád pro OA
 13. základní škola Plzeň, Habrmannova 45, příspěvková organizace Pravidla pro hodnocení žáků - 1 - Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a chování ve škole a na akcích pořádaných školou, zásady Více 13. základní škola Plzeň, Habrmannova 45, příspěvková organizace. Pravidla hodnocení žáků
 13. základní škola Plzeň, Habrmannova 45, příspěvková organizace Pravidla hodnocení žáků Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a chování ve škole a na akcích pořádaných školou, zásady a pravidla Více Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků
 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Obecná ustanovení Tato pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků jsou vydávána na základě zákona č.561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, Více HODNOCENÍ A AUTOEVALUACE
 HODNOCENÍ A AUTOEVALUACE Obecná ustanovení Na základě ustanovení zákona č. 561/2004 Sb. o předškolním, základním středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon) vydávám jako statutární orgán Více PŘÍLOHA ŠKOLNÍHO ŘÁDU č. 1 KLASIFIKAČNÍ ŘÁD
 Klasifikační řád Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Součást Školního řádu ze dne 24. 11. 2014 Strana 1 (celkem 10) I. HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ 1. Pojetí a předmět hodnocení a) Hodnocení Více Základní škola a mateřská škola Rohle, okres Šumperk
 Základní škola a mateřská škola Rohle, okres Šumperk Příloha ke směrnici část 2. ŠKOLNÍ ŘÁD PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ Školní rok: 2011/2012 Vydala: Mgr. Bc. Marie Rychlá Školská rada Více HODNOCENÍ PROSPĚCHU ŽÁKA
 HODNOCENÍ PROSPĚCHU ŽÁKA 1. Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Hodnocení žáka vychází z cílů stanovených ŠVP. Pravidla obsahují zásady a způsob hodnocení výsledků vzdělávání, charakteristiku Více F. Pravidla pro hodnocení výsledků


text:
vzdělávání a chování žáků
 ZÁKLADNÍ ŠKOLA HRANICE HUSOVA 414, 351 24 HRANICE Identifikátor školy: 600 066 398 Pravidla hodnocení výsledků vzdělávání žáků ŠKOLNÍ ROK 2015/2016 1 I. Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a Více 6 Hodnocení výsledků vzdělávání žáků
 6 Hodnocení výsledků vzdělávání žáků 6.1 Pravidla pro hodnocení žáků Pravidla pro hodnocení žáků jsou zpracována na základě vyhlášky MŠMT č. 48/2005 Sb., o základním vzdělávání, ve znění pozdějších předpisů Více GYMNÁZIUM ČESKÝ BROD
 1. Obecné zásady Heroldovy sady 1, 101 00 Praha 10 Vršovice Klasifikační řád (dle 30, odst. 2, zákona č. 561/2004 Sb., školský zákon) A) Klasifikace je jednou z forem hodnocení. Klasifikace je průběžná Více Vnitřní řád pro hodnocení a klasifikaci žáků
 (Školní řád část III. Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků) Vnitřní řád pro hodnocení a klasifikaci žáků OBSAH 1. Úvod 2. Pravidla hodnocení a klasifikace žáka základní školy 3. Opravné zkoušky Více PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ
 PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ SOU HUBÁLOV OBSAH 1. Pravidla hodnocení a klasifikace žáka SOU Hubálov 2. Klasifikace v náhradním termínu 3. Zkouška při pochybnosti o správnosti klasifikace Více KLASIFIKAČNÍ ŘÁD STŘEDNÍ ODBORNÉ ŠKOLY MANAGEMENTU A PRÁVA, ŽITNÁ 1119/12, RUMBURK
 ZŠ a MŠ, Brno, Horníkova 1, příspěvková organizace ORGANIZAČNÍ ŘÁD ŠKOLY část: KLASIFIKAČNÍ ŘÁD Č.j.: Vypracoval: Schválil: Pedagogická rada projednala dne: 29. 8. 2014 Školská rada schválila dne: 9. 9. Více I.Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání a chování ve škole a na akcích pořádaných školou, zásady a pravidla pro sebehodnocení žáků,
 Obecná ustanovení Na základě ustanovení zákona č. 561/2004 Sb. o předškolním, základním středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon) vydávám jako statutární orgán školy tuto směrnici. Směrnice Více ŠVP ZŠ Meziměstí - ŠKOLA PRO KAŽDÉHO
 6. Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Pravidla pro hodnocení jsou zpracována na základě vyhlášky MŠMT č. 48/2005 Sb., o základním vzdělávání. 1 Zásady hodnocení průběhu a výsledků vzdělávání Více PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ ŽÁKA
 PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ ŽÁKA Vnitřní klasifikační řád určuje pravidla hodnocení a klasifikace žáků Základní školy a Mateřské školy Ostravice. Ve svých ustanoveních vychází z platné legislativy, zejména Více Karlínské gymnázium, Praha 8, Pernerova 25
 Vyšší odborná škola Jana Ámose Komenského IČ: 71341200 IZO: 181019116 Nádražní 120, 702 00 Ostrava KLASIFIKAČNÍ ŘÁD Článek I. Obecné zásady klasifikace 1. Studenti jsou hodnoceni vždy za příslušné období Více ŠKOLNÍ ŘÁD, PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ Č.j.: 599/2013
 Základní škola Moravský Krumlov, náměstí Klášterní 134, okres Znojmo, příspěvková organizace se sídlem v Moravském Krumlově, náměstí Klášterní 134 ŠKOLNÍ ŘÁD, PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ Více KLASIFIKAČNÍ ŘÁD. Cílem tohoto řádu je stanovení jednotných a jasných pravidel pro objektivní hodnocení výsledků vzdělávání žáků, klasifikaci.
 Odborné učiliště a Praktická škola, Mohelnice, Vodní 27, 789 85 Mohelnice Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků Článek 1 Zásady hodnocení a klasifikace Základním principem hodnocení a klasifikace Více HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ
 Základní škola Rumburk, U Nemocnice 1132/5, příspěvková organizace HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ OBECNÁ USTANOVENÍ Na základě ustanovení zákona č.561/2004 Sb. školského zákona v platném znění vydávám jako Více KLASIFIKAČNÍ ŘÁD SŠINFOTECH
 KLASIFIKAČNÍ ŘÁD SŠINFOTECH Zásady hodnocení


text:
a klasifikace prospěchu vycházejí ze zákona č. 561/2004 Sb., a vyhlášky č.13/2005 Sb. a upravují kompetence a postupy pedagogických pracovníků školy. Cílem Více ŠKOLNÍ ŘÁD. PŘÍLOHA 2 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků
 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků 1. Zásady hodnocení: při hodnocení průběžné i celkové klasifikace učitel uplatňuje přiměřenou náročnost a pedagogický takt vůči žákovi při celkové klasifikaci Více Základní škola, Most, Jakuba Arbesa 2454, příspěvková organizace. V Mostě dne 1. 9. 2007 Mgr. Libuše Hrdinová (ředitelka školy
 ZŠ Z á k l a d n í š k o l a Dolní Počernice Národních hrdinů 70, Praha 9 Dolní Počernice, 190 12, tel./fax 281 93 01 36, 281 93 21 41 IČO 45246025, DIČ 009-45246025 e-mail: zs.dp@tiscali.cz,skola.pocernice@seznam.cz, Více Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků a studentů
 Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků a studentů 1. Hodnocení žáka Cílem hodnocení je poskytnout žákovi zpětnou vazbu, prostřednictvím níž získává informace o tom, jak danou problematiku zvládá, Více Za porušení školního řádu lze žákovi udělit tato kázeňská opatření:
 Základní škola Postřelmov, okres Šumperk, příspěvková organizace Školní 290, 789 69 Postřelmov Sankční řád Č.j.: M/014/14/2 Platnost od: 25. 8. 2014 Skartační znak: A 10 Účinnost od: 1. 9. 2014 Počet příloh: Více Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků a studentů
 PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ Vypracoval: Mgr. Igor Haša Platnost: od 1. 9. 2014 Na základě ustanovení zákona č. 561/2004 Sb. o předškolním, základním středním, vyšším odborném a jiném Více PŘÍLOHA ŠKOLNÍHO ŘÁDU: PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ
 PŘÍLOHA ŠKOLNÍHO ŘÁDU: PRAVIDLA PRO HODNOCENÍ VÝSLEDKŮ VZDĚLÁVÁNÍ ŽÁKŮ Pravidla pro hodnocení výsledků vzdělávání žáků (dále jen Pravidla) jsou zpracovány v souladu se zákonem č. 561/2004 Sb., o předškolním, Více 2016 © DocPlayer.cz Ochrana osobních údajů | Podmínky obsluhování | Kontaktní formulář


text:
Konf125/2009
 Konf 125/2009-11
 Zvlá1tní senát zøízený podle zákona è. 131/2002 Sb., o rozhodování nìkterých kompetenèních sporù, slo3⁄4ený z pøedsedy JUDr. Michala Mazance a soudcù JUDr. Pavla Pavlíka, JUDr. Romana Fialy,, JUDr. Karla Podolky, JUDr. Petra Prùchy a JUDr. Marie ®i1kové, rozhodl o návrhu Èeského telekomunikaèního úøadu, se sídlem v Praze 9, Sokolovská 219 (adresa pro doruèování: po1tovní pøihrádka 02, 225 02 Praha 025) na rozhodnutí kompetenèního sporu mezi ním a Okresním soudem v Ostravì, a dal1ích úèastníkù sporu vedeného u Okresního soudu v Ostravì pod sp. zn. 68 Ro 3211/2007, o 12 000 Kè s pøíslu1enstvím: 3⁄4alobkynì UPC Èeská republika, a. s., IÈ 00562262, se sídlem v Praze 4, Závi1ova 5, zastoupené JUDr. Janem Veverkou, advokátem se sídlem v Praze 2, Londýnská 59, a 3⁄4alované A. P.,
 I. P ø í s l u 1 n ý vydat rozhodnutí ve vìci vedené u Okresního soudu v Ostravì pod sp. zn. 68 Ro 3211/2007, o zaplacení smluvní pokuty ve vý1i 12 000 Kè za vypùjèené pøijímací zaøízení, j e s o u d. II. Usnesení Okresního soudu v Ostravì ze dne 9. 9. 2008, èj. 68 Ro 3211/2007-9, se zru1uje.
 Návrhem doruèeným dne 21. 12. 2009 zvlá1tnímu senátu zøízenému podle zákona è. 131/2002 Sb., o rozhodování nìkterých kompetenèních sporù, se Èeský telekomunikaèní úøad domáhal, aby zvlá1tní senát rozhodl spor o pravomoc vzniklý ve smyslu § 1 odst. 1 písm. a) zákona è. 131/2002 Sb. mezi Èeským telekomunikaèním úøadem a Okresním soudem v Ostravì, ve vìci 3⁄4aloby o zaplacení èástky 12 000 Kè, vedené u tohoto soudu pod sp. zn. 68 Ro 3211/2007.
 ®alobkynì uzavøela s 3⁄4alovanou dne 9. 1. 2006 smlouvu o dodávce slu3⁄4eb UPC Direkt, její3⁄4 souèástí byly Smluvní podmínky. Podle tìchto podmínek (èl. 3.5. a3⁄4 3.7. a èl. 6) vyúètovala 3⁄4alobkynì 3⁄4alované smluvní pokutu ve vý1i 12 000 Kè za zapùjèené a nevrácené zaøízení.
 Proto3⁄4e 3⁄4alovaná pohledávku ve vý1i 12 000 Kè ani po výzvì upomínkou neuhradila, podala 3⁄4alobkynì dne 10. 12. 2007 u Okresního soudu v Ostravì 3⁄4alobu a navrhla, aby okresní soud ulo3⁄4il 3⁄4alované zaplatit uvedenou èástku a nahradit náklady soudního øízení.
 Okresní soud v Ostravì usnesením ze dne 9. 9. 2008, èj. 68 Ro 3211/2007-9, øízení o 3⁄4alobì podle § 104 odst. 1 o. s. ø. zastavil s tím, 3⁄4e po právní moci usnesení bude vìc postoupena Èeskému telekomunikaènímu úøadu. V odùvodnìní uvedl, 3⁄4e pøedmìtem øízení je spor mezi osobou vykonávající komunikaèní èinnost a úèastníkem, popø. u3⁄4ivatelem, který má øe1it Èeský telekomunikaèní úøad na základì § 129 odst. 1 zákona è. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích.
 Následnì podal Èeský telekomunikaèní úøad návrh na øe1ení kompetenèního sporu ve vìci povinnosti 3⁄4alované uhradit smluvní pokutu za nevrácení zapùjèeného zaøízení. Navrhovatel se domnívá, 3⁄4e je oprávnìn rozhodovat ve vìcech elektronických komunikací pouze spory o otázkách souvisejících se samotným poskytováním slu3⁄4eb elektronických komunikací, eventuálnì o ujednáních na nì úzce navazujících; ujednání o povinnosti zaplatit smluvní pokutu za nevrácení zapùjèeného zaøízení pøitom takovým ujednáním není. Jedná se o soukromoprávní vztah mezi úèastníky a z toho dùvodu je k rozhodování pøíslu1ný okresní


text:
soud, nikoli správní orgán. Odkázal pøitom na usnesení zvlá1tního senátu ze dne 9. 9. 2008, èj. Konf 27/2008-7.
 Zvlá1tní senát podle § 5 odst. 3 zákona è. 131/2002 Sb. zru1í rozhodnutí, kterým strana kompetenèního sporu popøela svou pravomoc o vìci rozhodovat, aèkoliv podle rozhodnutí zvlá1tního senátu je vydání rozhodnutí ve vìci uvedené v návrhu na zahájení øízení v její pravomoci. Dal1ím výrokem proto zvlá1tní senát zru1il usnesení Okresního soudu v Ostravì ze dne 9. 9. 2008, èj. 68 Ro 3211/2007-9.
 V Brnì 15. února 2010


text:
Daňové přiznání k dani z příjmů PO za rok 2018 | Testy profi.cz
 14.2.2019, Ing. Ivana Pilařová , Zdroj: Verlag Dashöfer
 K sestavení daňového přiznání k dani z příjmů právnických osob pro rok 2018 byl Ministerstvem financí vydán nový formulář (vzor č. 29). Na tomto formuláři platí zásada „nehodící se škrtněte”, tj. hodící se text zůstává neoznačený. Tuto službu pochopitelně nabízí interaktivní formulář.
 Kategorie účetní jednotky
 Novinkou aktuálního vzoru daňového přiznání je vyplnění informací o kategorii účetní jednotky (řádek 07 první stránky). Kategorie účetních jednotek je definována v § 1b ZoÚ, zákona o účetnictví. K dispozici jsou tato označení:
 V – velká účetní jednotka
 Jen pro upřesnění je nutné podtrhnout, že aktuálně dosažené výsledky účetního období roku 2018 jsou pro stanovení kategorie za rok 2018 nepodstatné. Naopak podstatné jsou výsledky dvou předchozích účetních období – tj. roku 2017 a 2016.
 Způsoby podávání daňového přiznání
 Stejně jako v minulých letech, tak i aktuálně pro rok 2018 a dále, na základě ustanovení § 72 odst. 4 DŘ platí, že pokud má daňový subjekt nebo jeho zástupce zpřístupněnu datovou schránku nebo má zákonem uloženou povinnost mít účetní závěrku ověřenou auditorem, je povinen podání přihlášky k registraci, oznámení o změně registračních údajů, řádného daňového přiznání a dodatečného daňového přiznání, hlášení a vyúčtování, učinit pouze elektronicky – datovou zprávou. Jedná se o takzvaná „formulářová podání“.
 rozdíl nižší ceny smluvní a vyšší ceny obvyklé při obchodování s kapitálově či jinak spojenými osobami, pokud tento rozdíl není správci daně uspokojivě doložen (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 17 ZDP). Tento rozdíl nelze zaúčtovat, je jen nutné o něj zvýšit základ daně,
 nezaúčtovatelné zdanitelné nepeněžní příjmy (§ 23 odst. 6 ZDP),
 vrácení dříve uplatněného odstupného za uvolnění bytu při nesplnění podmínek uvedených v § 24 odst. 2 písm. za) ZDP a § 23 odst. 3 písm. a) bod 3 ZDP,
 závazky, které jsou k rozvahovému dni promlčené či po splatnosti déle než 30 měsíců (tzv. polhůtní závazky definované v § 23 odst. 3 písm. a) bod 11 ZDP, zde v kapitole 3.4.5),
 vrácení dříve uplatněného odpočtu na podporu pořízení majetku na odborné vzdělávání, nebo na podporu výzkumu a vývoje (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 16 ZDP),
 bezúplatné zdanitelné příjmy účtované mimo výnosy (například majetkový prospěch (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 14 ZDP),
 smluvní sankce přijaté v aktuálním období, výnosově zaúčtované v minulých obdobích (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 6 ZDP),
 změna metody ve vztahu ke snížení ocenění oběžných aktiv a to v případě, kdy tato změna následně ovlivňuje příjmy výdaje vstupující do základu daně (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 13 ZDP),
 zrušení rezervy na nakládání s elektroodpadem ze solárních panelů (§ 23 odst. 3 písm. a) bod 18 ZDP).
 rozdílu mezi vyšší nabývací cenou podílu (§ 24 odst. 7 ZDP) a nižší účetní hodnotou podílu zachyceného v účetnictví,
 úhrady polhůtního závazku, o jehož hodnotu byl základ daně v minulosti zvýšen (§ 23 odst. 3 písm. c) bod 6 ZDP),
 úhrady v minulosti nákladově zaúčtované smluvní sankce, která podle §


text:
23 odst. 3 písm. a) bod 6 ZDP zvýšila základ daně v období, kdy byla zaúčtována a nyní podle § 23 odst. 3 písm. b) bod 1 ZDP základ daně recipročně snižuje,
 uplatnění paušálního výdaje na dopravu (§ 24 odst. 2 písm. zt) ZDP),
 použití bezúplatně nabytého majetku, účtovaného mimo náklady, pokud jeho nabytí bylo zdanitelné a byl použit za účelem dosažení, zajištění a udržení příjmů (§ 23 odst. 3 písm. c) bod 9 ZDP),
 tvorba rezervy a nakládání s elektroodpadem ze solárních panelů (§ 23 odst. 3 písm. c) bod 10 ZDP),
 změna metody ve vztahu ke zvýšení ocenění oběžných aktiv a to v případě, kdy tato změna následně ovlivňuje příjmy a výdaje vstupující do základu daně (§ 23 odst. 3 písm. b) bod 6 ZDP),
 snížení základu daně ve vztahu k použití majetkového prospěchu za účelem dosažení, zajištění a udržení příjmů (§ 23 odst. 3 písm. c) bod 8 ZDP).
 596 – Převod podílu na hospodářském výsledku společníkům (týká se výhradně v. o. s. při zúčtování podílů na výsledku hospodaření společníkům veřejných obchodních společností a komplementářům komanditních společností).
 Účtování na účtech splatné daně může probíhat jedním z následujících tří způsobů
 výše daně bude stanovena teprve v daňovém přiznání, není dosud proúčtována a účet 591 je proto nulový, nebo
 výše skutečné splatné daně je již zaúčtovaná na MD účtu 591, nebo
 výše daně k datu uzavření účetních knih sice známá není, je ale vytvořena rezerva na daň z příjmů, a to souvztažností 591/45x. Při účtování rezervy na splatnou daň budou účty 591 za rok 2018 obsahovat:
 výši vytvořené rezervy na daň z příjmů roku 2018 a
 odchylku skutečné daně z příjmů za rok 2017 od výše rezervy vytvořené v roce 2017, která byla zrušena v roce 2018.
 Pokud již byla zaúčtována změna stavu odložené daně, je na účtu 592 zaúčtovaný obrat, a to buď na straně MD, nebo na straně D podle typu změny stavu. O odložené dani za rok 2018 povinně účtují účetní jednotky, jejichž účetní závěrka podléhá povinnému ověření auditorem a je z tohoto důvodu sestavována v plném rozsahu a dále všechny účetní jednotky podléhající konsolidaci. Dobrovolně mohou o odložené dani účtovat všechny účetní jednotky na základě svého rozhodnutí.
 Pokud změna daňové povinnosti vyplývá z odstranění (zejména významné) účetní chyby minulých období, kdy chyba byla opravena s pomocí účtu Jiný výsledek hospodaření minulých let, pak i změna daňové povinnosti z toho vyplývající se účtuje proti stejnému účtu – Jiný výsledek hospodaření minulých let.
 Generální finanční ředitelství již od počátku účinnosti zákona o daních z příjmů vydává za účelem sjednocení výkladů pokyny řady D, a to jak obecně k celému zákonu, tak i k jeho částem. Pokyny, ačkoliv nejsou součástí legislativy a jejich texty nejsou právně závazné, v denní praxi účetních a daňových odborníků plní roli prováděcí vyhlášky k zákonu. Obsah pokynů je pro běžnou praxi neocenitelný, jde o názor GFŘ na výklad zákona a lze předpokládat, že tímto výkladem se budou závazně řídit i úřední osoby vykonávající kontrolu a správu daní. Jedná se tedy o očekávanou správní