text:
Celoroční údržba Městské části Praha - Šeberov - Avviso di gara
 /open-ted/ita/tender/2019/r209-f02/469155_2019/index.html
 Di seguito le informazioni riguardanti l'avviso 2019/S 193-469155 dell'anno 2019.
 Amministrazione aggiudicatrice Městská část Praha - Šeberov 2 info
 Valori 8 ̇500 ̇000.00 CZK (valore totale stimato)
 2019/S 248-615641 (avviso di aggiudicazione di appalto)
 Indirizzo principale: http://www.seberov.cz/
 Indirizzo del profilo di committente: https://www.vhodne-uverejneni.cz/profil/mestska-cast-praha-seberov
 https://www.vhodne-uverejneni.cz/profil/mestska-cast-praha-seberov
 in versione elettronica www.vhodne-uverejneni.cz
 Celoroční údržba Městské části Praha - Šeberov (Numero di riferimento CC/OŘ/MČŠeb1/19)
 — celoroční čištění komunikací, chodníků a dalších ploch, vč. pravidelného monitoringu
 Valore, IVA esclusa 8 ̇500 ̇000.00 Valuta CZK
 8 ̇500 ̇000.00 Valuta: CZK Valore, IVA esclusa:
 Descrizione dei rinnovi: Smlouva bude uzavřena na dobu určitou 1 roku s automatickým prodlužováním vždy o 1 rok, pokud jedna ze smluvních stran nejpozději do 30.7. předcházejícího kalendářního roku tuto smlouvu nevypoví.
 Předpokládaná hodnota byla v souladu s § 21 odst. 1 písm. b ZZVZ určena jako výše předpokládané úplaty za 4 roky plnění smlouvy s ohledem na možnost automatického prodlužování smlouvy vždy o další 1 rok.
 Základní způsobilost dle § 74 ZZVZ způsobem dle § 75 ZZVZ.
 Profesní způsobilost dle § 77 ZZVZ předložením:
 — výpisu z obchodního rejstříku, pokud je v něm zapsán, či výpis z jiné obdobné evidence, pokud jiný právní předpis zápis do takové evidence vyžaduje,
 — dokladu, ze kterého vyplývá, že dodavatel je oprávněn podnikat v rozsahu odpovídajícím předmětu veřejné zakázky, přičemž za dostatečnou bude považována živnost volná (zahrnující činnost poskytování technických služeb).
 Městská část Praha - Šeberov [00241717]
 K Hrnčířům 160 Praha 4 – Šeberov 149 00 - nuts: CZ01
 1 RECEPTION_ID: 19-479693-001
 2 NO_DOC_OJS: 2019/S 193-469155
 3 --- URI_DOC value: http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:469155-2019:TEXT:CS:HTML
 2 IA_URL_ETENDERING: https://www.vhodne-uverejneni.cz/profil/mestska-cast-praha-seberov
 3 --- VALUE value: 8500000.00
 2 DT_DATE_FOR_SUBMISSION: 20191104 10:30
 3 --- URL_DOCUMENT value: https://www.vhodne-uverejneni.cz/profil/mestska-cast-praha-seberov
 3 --- URL_PARTICIPATION value: www.vhodne-uverejneni.cz
 L: 4 --- key: (P) value: — zimní údržba komunikací a chodníků pluhováním nebo posypem vč. zajištění 24 hodinové zimní pohotovosti a monitoringu sněhu,
 L: 4 --- key: (P) value: — celoroční čištění komunikací, chodníků a dalších ploch, vč. pravidelného monitoringu
 3 --- VAL_ESTIMATED_TOTAL value: 8500000.00
 5 P: Předmětem plnění veřejné zakázky je
 L: 4 --- key: (VAL_OBJECT) value: 8500000.00
 5 P: Smlouva bude uzavřena na dobu určitou 1 roku s automatickým prodlužováním vždy o 1 rok, pokud jedna ze smluvních stran nejpozději do 30.7. předcházejícího kalendářního roku tuto smlouvu nevypoví.
 5 P: Předpokládaná hodnota byla v souladu s § 21 odst. 1 písm. b ZZVZ určena jako výše předpokládané úplaty za 4 roky plnění smlouvy s ohledem na možnost automatického prodlužování smlouvy vždy o další 1 rok.
 L: 4 --- key: (P) value: Základní způsobilost dle § 74 ZZVZ způsobem dle § 75 ZZVZ.
 L: 4 --- key: (P) value: Profesní způsobilost dle § 77 ZZVZ předložením:
 L: 4 --- key: (P) value: — výpisu z obchodního rejstříku, pokud je v něm zapsán, či výpis z jiné obdobné evidence, pokud jiný právní předpis zápis do takové evidence vyžaduje,
 L: 4 --- key: (P) value: — dokladu, ze kterého vyplývá, že dodavatel je oprávněn podnikat v rozsahu odpovídajícím předmětu veřejné zakázky, přičemž


text:
31.08.2010 - 14:30 22.10.2010 - 14:00 Hlavní město Praha vyhlašuje dotační řízení na projekty specifické protidrogové prevence "Zdravé město Praha 2011“ občanské sdružení podle zákona č. 83/1990 Sb..., obecně prospěšná společnost podle zákona č. 248/1995 Sb..., právnická osoba podle zákona č. 3/2002 Sb..., právnická osoba vykonávající činnost školy, školského zařízení
 Pro rok 2011 jsou vyhlášeny tyto programy:
 I. program pro školy a školská zařízení,
 II. program pro organizace.
 Priority obou programů pro...
 23.09.2010 - 01:00 31.10.2010 - 00:00 Programy na podporu aktivit v oblasti prevence rizikového chování MŠMT na rok 2011 občanské sdružení podle zákona č. 83/1990 Sb..., obecně prospěšná společnost podle zákona č. 248/1995 Sb..., právnická osoba podle zákona č. 3/2002 Sb..., právnická osoba vykonávající činnost školy, školského zařízení, jiná organizace
 Aktuální informace o dotačním programu MŠMT pro oblast prevence rizikového chování, zveřejnění metodiky, elektronického formuláře...
 18.05.2010 - 14:30 20.12.2012 - 14:30 EU peníze školám právnická osoba vykonávající činnost školy, školského zařízení
 V rámci projektu EU peníze školám, který Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy představilo již v prosinci minulého roku, si každá základní škola...

type: other


text:
Manifest svobody, 12. Veřejný sektor III. - Policie, právo a soudy – Mises.cz
 12. Veřejný sektor III. - Policie, právo a soudy
 Předpokládejme tedy, že soudce nebo arbitr rozhodne, že Novák nebyl ve sporu v právu a že byl agresorem proti Svobodovi. Když bude Novák akceptovat rozhodnutí, budou od něj následně vymáhány náhrady nebo trest. Co když ale neakceptuje rozsudek? Nebo předpokládejme jiný příklad: Svoboda je okraden. Pošle svoji policejní společnost vypátrat a dopadnout pachatele. Společnost shledá, že jistý Černý je tím pachatelem. Co pak? Pokud Černý uzná svou vinu, opět není problém a soudní trest následuje, s důrazem na donucení pachatele k nápravě poškozeného. Ale znovu, co když Černý popře svou vinu?
 Tyto případy nás dostávají z říše policejní ochrany do jiné zásadní oblasti ochrany: soudní služby, tedy ustanovení v souladu s obecně přijatými procedurami metody, pomocí které se nejlépe, jak je možno, stanoví, kdo je pachatel nebo kdo porušuje smlouvy, a to v jakékoliv formě zločinu nebo sporu. Mnoho lidí, a to i ti, kteří uznávají, že by mohly být na volném trhu poskytovány soukromě konkurenční policejní služby, couvnou před myšlenkou kompletně soukromých soudů. Jak by kruci mohly soudy být soukromé? Jak by soudy užívaly sílu ve světě bez vlády? Nenastaly by věčné konflikty a „anarchie” právě pak?
 V prvé řadě jsou monopolní státní soudy vystavené stejným trýznivým problémům, neefektivitám a opovrhováním spotřebitelů jako jakékoliv jiné státní činnosti. Všichni víme, že například soudci nejsou vybírání podle své moudrosti, bezúhonnosti nebo efektivity ve službě spotřebiteli, ale jsou politickými herkami vybranými politickým procesem. Navíc jsou soudy monopoly; když by byl například soud v nějakém městě zkorumpovaný, prodejný, despotický, tyranský nebo neefektivní, občan nemá v současnosti odvolání. Ukřivděný občan Dolní Lhoty ve Wyomingu musí být buď rozsouzen místním soudem, anebo vůbec. V libertariánské společnosti by existovalo mnoho soudů, mnoho soudců, na které by se mohl obrátit. Opět není důvodu přisuzovat soudnictví „přirozený monopol”. Občan Dolní Lhoty by mohl například zavolat na místní pobočku Obezřetnostní společnosti.
 Jak by byly soudy ve svobodné společnosti financovány? Existuje mnoho možností. Nejspíše by si každý jedinec předplatil soudní službu, platíc měsíční poplatky s možností dovolat se soudu, když je zapotřebí. Nebo vzhledem k tomu, že soudů bude zapotřebí mnohem méně často než policejní služby, může zaplatit poplatek pouze v případě využití soudní služby s tím, že soudní výlohy by nakonec byly vykompenzovány pachatelem. Nebo, jako třetí možnost, by mohly soudy být najímány policejními agenturami k urovnání sporů, nebo se můžou vyskytnout dokonce „vertikálně integrované” firmy poskytující obojí, jak policejní, tak soudní službu: Obezřetnostní soudní společnost může mít policejní a soudní oddělení. Jedině trh bude schopný rozhodnout, která z uvedených metod bude nejvhodnější.
 Měli bychom být lépe seznámeni s rostoucím využitím soukromých arbitráží, a to dokonce i v naší současné společnosti. Státní soudy se ucpaly a zneefektivněly do té míry, že stále více účastníků sporů se obrací na soukromé arbitry jako na levnější a mnohem méně časově náročnou cestu řešení sporů. V posledních letech se soukromé arbitráže staly rostoucím a velmi úspěšným povoláním. Tím, že jsou navíc


text:
dobrovolné, mohou být pravidla arbitráže dohodnuta velmi rychle účastníky samotnými, bez nutnosti těžkopádného, komplikovaného právního rámce použitelného na všechny občany. Arbitráže tedy dovolují, aby rozsudky vykonávali experti v obchodu nebo v dotyčném povolání. V současné době má Americká arbitrážní asociace, jejíž motto je „Stisk ruky je mocnější než pěst”, 25 regionálních kanceláří napříč zemí s 23 000 arbitry. Roku 1969 provedla Asociace přes 22 000 arbitráží. Navíc pojišťovny přizpůsobují přes 50 000 požadavků ročně skrze dobrovolnou arbitráž. Také je s rostoucí tendencí a úspěšně užíváno soukromých arbitrů v případech týkajících se pohledávek z automobilových nehod.
 Může být namítnuto, že i když soukromí arbitři provádějí stále větší část justičních funkcí, jejich rozhodnutí jsou stále vynucována soudy, takže jakmile se obě strany sporu dohodnou na arbitrovi, jeho rozhodnutí se stanou právně závazná. Toto je fakt, avšak nebylo tomu tak před rokem 1920, a arbitrážní profese rostla mezi lety 1900 a 1920 stejně rychle, jako tomu bylo po roce 1920. Moderní arbitrážní hnutí vlastně začalo v plné síle v Anglii, v časech americké občanské války, skrze zvýšení poptávky obchodníků po „soukromých soudech“ poskytovaných dobrovolnými arbitry, a to přestože rozhodnutí nebyla právně závazná. Okolo roku 1900 se rozmohla dobrovolná arbitráž ve Spojených státech. Ve středověké Anglii vlastně celá struktura obchodního práva, spravovaná nešikovně a neefektivně vládními soudy, vyrostla v soukromé obchodní soudy. Tyto soudy byly čistě dobrovolnými arbitry a jejich rozhodnutí nebyla právně závazná. Jak to, že tedy byly úspěšné?
 Odpovědí je, že se obchodníci od středověku až do roku 1920 spoléhali výhradně na ostrakismus a bojkot ze strany ostatních obchodníků v dané oblasti. Jinými slovy, když se obchodník odmítl podrobit arbitráži nebo ignoroval rozhodnutí, ostatní obchodníci tento fakt publikovali na trhu a odmítli se vzpurným obchodníkem jednat a tím ho přivedli rychle na buben. Woolridge zmiňuje jeden středověký případ:
 Obchodníci zajistili chod soudů jednoduše dohodou dodržovat rozsudky. Obchodník, který porušil dohodu, rozhodně nebyl poslán do vězení, ale ani dlouho nezůstal obchodníkem, neboť dohoda dodržovaná jeho společníky a jejich moc nad jeho zbožím se ukázaly jako daleko účinnější než fyzické donucování. Vezměme si kupříkladu Johna z Homingu, který se živil velkoobchodním prodejem ryb. Když John prodal velké množství sleďů na základě ujištění, že je shodné s třísudovým vzorkem, ale které se ukázalo být promíchané s „koljuškami a hnijícími sledi“, pocítil silně bolest ekonomického ostrakismu.[3]
 V moderní době ostrakismus ještě zefektivnil a zahrnuje vědomí, že kdokoliv, kdo ignoroval arbitrovo rozhodnutí, již nikdy v budoucnu nemůže využít arbitrových služeb. Průmyslník Owen D. Young, vedoucí General Electric, usuzoval, že morální důtka ostatních podnikatelů je daleko efektivnější sankcí nežli právní vymáhání. Dnes by moderní technologie, počítače a úvěrové ratingy takový národní ostrakismus učinily ještě efektivnějším než kdy v minulosti.
 I kdyby čistě dobrovolná arbitráž byla dostačující pro komerční spory, tak co s hrubě kriminálními případy: zloděj, násilník, bankovní lupič? V těchto případech musí být připuštěno, že ostrakismus by pravděpodobně nebyl dostačující – přestože by, musíme připomenout, zahrnoval znemožnění vstupu na soukromou půdu, jako například soukromé ulice, vlastníky této půdy. Pro kriminální případy jsou tedy soudy a právní vymáhání


text:
nutné.
 Jakpak by soudy v libertariánské společnosti fungovaly? Obzvlášť, jak by prosazovaly svá rozhodnutí? Ve všech svých činnostech musí navíc ctít hlavní libertariánské pravidlo o nepoužití fyzické síly proti komukoliv, kdo nebyl usvědčený zločinec – v opačném případě by uživatel takové síly, ať policie nebo soud, sám mohl být usvědčen jako agresor, pokud by se prokázalo, že osoba, proti které sílu použil, byla nevinná. V kontrastu se státními systémy by žádný policista nebo soudce nemohl požívat speciální imunitu pro užití donucovacích prostředků nad rámec těch, které ve společnosti může použít kdokoliv jiný.
 Použijme nyní dříve zmíněný případ. Pan Novák je okraden, jeho najatá detektivní kancelář rozhodne, že jistý pan Černý spáchal tento zločin a Černý odmítá připustit svou vinu. Co teď? V prvé řadě musíme připustit, že v současnosti neexistuje žádný všesvětový soud či světová vláda, vymáhající svá usnesení, přesto - protože žijeme ve stavu „mezinárodní anarchie“ - je malý nebo žádný problém se spory mezi soukromými občany dvou různých zemí. Předpokládejme, že právě teď například občan Uruguaye prohlásí, že byl podveden občanem Argentiny. Ke kterému soudu zajde? Zajde ke svému, tedy k soudu oběti či žalobce. Případ je projednán u uruguayského soudu a jeho rozhodnutí je respektováno argentinským soudem. To stejné platí, pokud se Američan cítí být podveden Kanaďanem, Čech Slovákem a tak dále. Když v Evropě po Římské říši žily germánské kmeny jeden vedle druhého na stejných územích a Vizigót se cítil být poraněný Frankem, vzal případ ke svému soudu a rozhodnutí bylo obecně akceptováno Franky. Chození k soudu žalobce je také racionální libertariánská procedura, protože oběť nebo žalobce je ten, kdo je ukřivděný a kdo přirozeně bere případ ke svému soudu. Takže v našem případě by Novák šel k Obezřetnostní soudní společnosti s obviněním Černého z krádeže.
 Samozřejmě je možné, že Černý je též klientem Obezřetnostního soudu. V takovém případě není problém. Rozhodnutí Obezřetnostního soudu kryje obě strany a stává se závazným. Důležitou podmínkou ovšem je, že se vůči Černému nemůže použít žádná donucovací obsílková síla, protože musí být považován za nevinného, dokud není usvědčen. Černý by ale obdržel dobrovolnou obsílku; oznámení, že je souzen na základě takového a takového obvinění, a pozvání jeho nebo jeho zákonného zástupce. Pokud se nedostaví, bude souzen in absentia, což bude zřejmě pro Černého méně výhodné, jelikož jeho strana nebude u soudu hájena. Pokud je Černý uznán vinným, vyvine soud a jeho maršálové sílu k zadržení Černého a vynutí takový trest, na kterém bylo ujednáno – trest, který se samozřejmě předně zaměří na odškodnění oběti.
 Co když ale Černý neuznává Obezřetnostní soud? Co když je klientem Metropolitní soudní společnosti? Zde se případ ztíží. Co se stane pak? Nejdříve si oběť Novák hájí svůj případ u Obezřetnostního soudu. Pokud je Černý shledán nevinným, je spor ukončen. Předpokládejme ale, že je obžalovaný Černý shledán vinným. Pokud nic neučiní, je vůči němu soudní rozhodnutí prosazováno. Předpokládejme ale, že Černý vezme případ k Metropolitní soudní společnosti, žalujíc neefektivnost nebo prodejnost Obezřetnostního soudu. Případ bude pak vyslyšen Metropolitním soudem. Pokud Metropolitní soud také shledá Černého vinným,


text:
spor je tímto také ukončen a Obezřetnostní soud podnikne vůči Černému kroky. Předpokládejme ale, že Metropolitní soud shledá Černého nevinným. Co pak? Rozdají si to oba soudy se svými ozbrojenými maršály venku na ulici v přestřelce?
 Ještě jednou, toto by bylo jasně iracionální a sebedestruktivní chování ze strany soudů. Zásadní složkou jejich soudní služby jejím klientům je poskytování spravedlivých, objektivních a mírumilovně fungujících rozhodnutí – nejlepší a nejobjektivnější cesta k pravdě, kdo spáchal zločin. Dospění k rozhodnutí a následné vyústění do chaotické přestřelky by těžko bylo zákazníky považováno za hodnotnou soudní službu. Takže důležitou částí soudní služby klientům by byla odvolací procedura. Ve zkratce, každý soud by souhlasil, že bude ctít odvolací řízení tak, jak bylo rozhodnuto dobrovolným arbitrem, na nějž by se nyní Obezřetnostní a Metropolitní soud obrátily. Odvolací soudce by rozhodl a výsledek tohoto třetího soudu by se považoval za závazný pro vinného. Obezřetnostní soud by pak pokračoval k vymáhání.
 Odvolací soud! Nezřizuje toto znovu závaznou monopolní vládu? Ne, protože v systému neexistuje nic, co by nutilo jakýkoliv soud být odvolacím. Ve zkratce, ve Spojených státech je v současnosti Nejvyšší soud stanovený jako soud nejvyšší instance, posledního odvolání, takže soudci Nejvyššího soudu se stávají finálními arbitry, nehledě na přání obžaloby nebo obžalovaného. Na rozdíl od toho, v libertariánské společnosti mohou různé konkurenční soukromé soudy jít k jakémukoliv odvolacímu soudci, kterého uznají za férového, odborného a objektivního. Společnosti by nebyl násilím vnucen žádný konkrétní odvolací soudce nebo soud.
 Jak by byli odvolací soudci placeni? Existuje mnoho možných způsobů, nejpravděpodobnější je ale ten, kdy budou placeni původními soudy, které odvolací službu naúčtují svým zákazníkům ve formě pojistného nebo poplatku.
 Ale co když Černý trvá na jiném odvolacím soudci a pak dalším? Nemohl by uniknout rozsudku odvoláváním ad infinitum? Samozřejmě nemohou v žádné společnosti soudní řízení pokračovat donekonečna; musí existovat nějaký krajní bod. V současné státní společnosti, kdy vláda monopolizuje soudní funkci, je Nejvyšší soud svévolně určen jako krajní bod. V libertariánské společnosti by též musel existovat nějaký dohodnutý krajní bod, a protože v každém trestném činu nebo sporu jsou vždy pouze dvě strany – žalobce a obžalovaný – nejcitlivějším řešením je, aby právní řád prohlásil, že rozhodnutí, na kterém se shodly jakékoliv dva soudy, bude závazné. Tak se ošetří situace, kdy soudy jak žalobce, tak obžalovaného dospějí ke stejnému rozhodnutí, a stejně tak situace, kdy odvolací soud rozhodne neshodu mezi původními dvěma soudy.
 Jak tedy byla spravedlnost zajišťována? Základní politickou jednotkou antického Irska byl tuath. Všichni „čestní občané“, kteří vlastnili půdu, všichni odborníci, všichni řemeslníci měli nárok na členství v tuathu. Členové každého tu


text:
KSBR 31 INS 9577/2012
 Číslo jednací: KSBR 31 INS 9577/2012 B-18
 Krajský soud v Brně rozhodl samosoudcem JUDr. Alenou Knapilovou v insolvenčním řízení dlužníků: a) Olga anonymizovano , anonymizovano a b) Michal anonymizovano , anonymizovano , oba bytem Višňová 450, 664 82 Říčany
 o změně usnesení č.j. KSBR 31 INS 9577/2012-B-11 ze dne 30.1.2013
 I. Usnesení insolvenčního soudu č.j. KSBR 31 INS 9577/2012-B-11 ze dne 30.1.2013, o schválení oddlužení, se ve výroku II. mění tak, že výrok II., v části týkající se poměru pohledávek věřitelů, zní:
 -věřiteli SMART Capital, a.s., Hněvotínská 241/52, 779 00 Olomouc, IČO: 268 65 297, na úhradu jeho pohledávky zjištěné ve výši 94.307,00 Kč měsíční splátku ve výši 12,76 % z těchto příjmů, -věřiteli CP Inkaso s.r.o., Hvězdova 1716/2, 140 78 Praha 4, IČO: 290 27 241, na úhradu jeho pohledávky zjištěné ve výši 120.100,28 Kč, tj. 16,25 % z těchto příjmů,
 -věřiteli BRE Bank S.A., Senatorska 18, 00 950 Warszawa, Polská republika, IČO: 279 43 445, na úhradu jeho zjištěné pohledávky ve výši 44.563,03 Kč měsíční splátku ve výši 6,03 % z těchto příjmů, -věřiteli Provident Financial s.r.o., Olbrachtova 9/2006, 140 00 Praha 4, IČO: 256 21 351, na úhradu jeho zjištěné pohledávky ve výši 27.814,00 Kč měsíční splátku ve výši 3,76 % z těchto příjmů, -věřiteli JUDr. Dalimil Mika, LL.M., Za Beránkem 836, 339 01 Klatovy, IČO: 712 38 573, na úhradu jeho zjištěné pohledávky ve výši 7.800,00 Kč měsíční splátku ve výši 1,06 % z těchto příjmů, -věřiteli PROFI CREDIT Czech, a.s., Jindřišská 24/941, 110 00 Praha 1, IČO: 618 60 069, na úhradu jeho pohledávky zjištěné ve výši 52.880,00 Kč, tj. 7,16 % z těchto příjmů, -věřiteli Raiffeisenbank a.s., Hvězdova 1716/2b, 140 78 Praha 4, IČO: 492 40 901 na úhradu jeho pohledávky zjištěné ve výši 327.539,76 Kč, tj. 44,33 % z těchto příjmů, -věřiteli CETELEM ČR, a.s., Karla Engliše 5/3208, 150 00 Praha 5, IČO: 250 85 689, na úhradu jeho zjištěné pohledávky ve výši 24.288,71 Kč měsíční splátku ve výši 3,29 % z těchto příjmů, -věřiteli ČSOB Leasing, a.s., Na Pankráci 310/60, 140 00 Praha 4, IČO: 639 98 980, na úhradu jeho pohledávky zjištěné ve výši 39.600,00 Kč, tj. 5,36 % z těchto příjmů.
 II. Usnesení insolvenčního soudu č.j.-B-11 ze dne 30.1.2013, o schválení oddlužení, se ve výroku V. mění tak, že výrok V., zní:
 Dlužníkovi se ukládá, aby po dobu trvání účinků oddlužení plněním splátkového kalendáře platil insolvenčnímu správci Ing. Tomáši anonymizovano , anonymizovano , Zhořova 1214, 665 01 Rosice u Brna, k jeho rukám vždy ke každému 25. dni v měsíci 1.350,-Kč (představující zálohu na jeho odměnu ve výši 1,5 násobku, tj. 1.125,-Kč a zálohu na náhradu hotových výdajů ve výši 225,-Kč) a k tomu daň z přidané hodnoty dle zákonné sazby. Přestane-li být insolvenční správce po dobu trvání účinků oddlužení plněním splátkového kalendáře plátcem daně z přidané hodnoty, dlužník bude platit insolvenčnímu správci k jeho rukám vždy ke každému 25. dni v měsíci částku 900,-Kč bez daně z přidané hodnoty.
 Usnesením č.j.-B-11 ze dne 30.1.2013 schválil


text:
insolvenční soud oddlužení dlužníků plněním splátkového kalendáře a určil výši splátek určených nezajištěným věřitelům, usnesení nabylo právní moci dne 4.2.2013.
 Dle ust. § 407 odst. 3 IZ soud i bez návrhu změní rozhodnutí o schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře insolvenční, jestliže se podstatně změnily okolnosti, které jsou rozhodující pro výši a další trvání stanovených měsíčních splátek; ustanovení § 418 odst. 1 písm. b) tím není dotčeno. Pro doručení, zveřejnění a účinky tohoto rozhodnutí platí totéž co o doručení, zveřejnění a účincích rozhodnutí o schválení oddlužení.
 Na přezkumném jednání konaném dne 14.12.2012 byla pohledávka věřitele č. 2 ve výši 48.121,00 Kč popřena insolvenčním správcem co do pravosti z toho důvodu, že pohledávka představující smluvní pokutu ze smluv o úvěru ze dne 22.11.2010 a ze dne 21.6.2011, byla sjednána v rozporu s dobrými mravy. Ujednání o smluvních pokutách je tedy absolutně neplatné. Lhůta k podání žaloby uplynula dne 17.1.2013. Usnesením ze dne 19.7.2013, č.j. KSBR 31 INS 9578/2012-P2-2 ukončil insolvenční soud účast věřitele č. 2 v insolvenčním řízení ve výši 48.121,00 Kč.
 Podáním ze dne 22.10.2012, doručeným soudu dne 31.10.2012, přihlásil věřitel Kamila Jančovičová, nar. 19.10.1966, trvale bytem Strukov 69, 784 01 (dále jen věřitel) do insolvenčního řízení proti dlužníkům pohledávku ve výši 714.000,-Kč. Tato přihlášená pohledávka byla zaevidována pod číslem 3. Dne 6.2.2013 bylo insolvenčnímu soudu doručeno podání věřitele k výše uvedenému insolvenčnímu řízení, kterým vzal svou přihlášenou pohledávku v plném rozsahu zpět. Usnesením ze dne 18.2.2013, č.j. KSBR 31 INS 9578/2012-P-3-3, vzal soud na vědomí zpětvzetí přihlášky pohledávky a zároveň řízení o přihlášce pohledávky č. 3 věřitele.
 Podáním ze dne 22.2.2013, doručeným soudu téhož dne, požádal insolvenční správce o změnu usnesení č.j.-B-11 ze dne 30.1.2013, ve výroku V., co do částky zálohy na odměnu insolvenčního správce. Insolvenční správce uvedl, že uplatňuje v souladu s judikaturou právo na zvýšení odměny a náhrady hotových výdajů v oddlužení, a to ve výši 1,5 násobku běžné odměny a náhrady hotových výdajů v oddlužení, tj. 97.200,00 Kč, a to z důvodu vyššího počtu přihlášených pohledávek, než je běžné, a administrativní náročnosti, neboť v daném insolvenčním řízení bude po celou dobu trvání oddlužení několik plátců příjmů současně.
 Podle § 38 odst. 3 insolvenčního zákona, vyúčtování odměny a hotových výdajů provede insolvenční správce v konečné zprávě a není-li jí, ve zprávě o své činnosti. Insolvenční soud může podle okolností případu po projednání s věřitelským výborem odměnu insolvenčního správce přiměřeně zvýšit nebo snížit. Důvodem ke snížení odměny je zejména skutečnost, že insolvenční správce porušil některou ze svých povinností nebo že nenavrhl provedení částečného rozvrhu, ačkoliv to stav zpeněžení majetkové podstaty umožňoval.
 Insolvenční soud k žádosti insolvenčního správce ze dne 22.2.2013 rozhodl o záloze na odměnu a na náhradu hotových výdajů insolvenčního správce ve výši 1,5 násobku běžné odměny a náhrady hotových výdajů. O konečné výši této odměny a hotových výdajů bude rozhodovat insolvenční soud až v souvislosti s ukončením insolvenčního řízení po podání zprávy o činnosti insolvenční správkyně. Až v této fázi insolvenčního řízení insolvenční soud posoudí celkový rozsah činnosti insolvenčního správce, její administrativní náročnosti, a dospěje-li k


text:
závěru, že insolvenční správkyně svou funkci vykonávala nejenom řádně, ale i s mimořádným úsilím, může rozhodnout ve smyslu ustanovení § 38 odst. 3 IZ o zvýšení její odměny.
 Jelikož usnesení o schválení oddlužení plněním splátkového kalendáře je usnesením vydaným s výhradou změny poměrů, upravil insolvenční soud, částečně i bez návrhu, splátkový kalendář ve schváleném oddlužení dlužníka podle poměru pohledávek věřitelů.
 Krajský soud v Brně dne 22.7.2013 JUDr. Alena Knapilová, v. r. samosoudce Za správnost vyhotovení: Barbora Damborská


text:
5 Tdo 360/2007
 Nejvyšší soud projednal ve veřejném zasedání konaném dne 20. června 2007 dovolání obviněného K. K., proti rozsudku Vrchního soudu v Praze ze dne 7. 12. 2006, sp. zn. 4 To 76/2006, jako soudu odvolacího v trestní věci vedené u Krajského soudu v Plzni pod sp. zn. 5 T 3/2004, a rozhodl t a k t o :
 Podle § 265k odst. 1 tr. ř. s e z r u š u j í rozsudek Vrchního soudu v Praze ze dne 7. 12. 2006, sp. zn. 4 To 76/2006, a rozsudek Krajského soudu v Plzni ze dne 6. 10. 2005, sp. zn. 5 T 3/2004, ohledně obviněného K. K.
 Podle § 265k odst. 2 tr. ř. se zrušují i další rozhodnutí na zrušené rozsudky obsahově navazující, pokud vzhledem ke změně, k níž došlo zrušením, pozbyla podkladu.
 Podle § 265m odst. 1 tr. ř. se rozhoduje tak, že
 se podle § 226 písm. b) tr. ř. zprošťuje obžaloby pro skutek, že
 jako předseda představenstva S. b. d. m., poté, co společně s ředitelem družstva Ing. V. Š. vyzvedli dne 28. 11. 2000 z účtu, do té doby vedeného u Č. o. b., a. s., v hotovosti finanční částku 9 191 146,- Kč, kdy neměl pochyb o tom, že jde o majetek družstva, přestože si byl vědom zejména plné moci, kterou vystavil a vlastnoručně podepsal dne 16. 11. 2000 pro JUDr. M. P., který na základě plné moci měl u Č., a. s., založit běžný korunový účet pro právnickou osobu s tím, že počáteční vklad bude činit 20 000,- Kč a dále v návaznosti na tento účet zřídí tři termínované vklady s vklady 100 000,- Kč, 100 000,- Kč a 200 000,- Kč, předal prostřednictvím zaměstnankyně S. b. d. m. L. Ch., celou částku 9 191 146,- Kč JUDr. P. a již nečinil žádné kroky k tomu, aby zajistil, že účty budou založeny na majitele S. b. d. m. a nikoliv na jméno JUDr. M. P. coby majitele, nezajistil, aby bylo zástupcům S. b. d. m. zřízeno dispoziční právo k příslušným účtům, které JUDr. P. v pobočce Č., a. s., a jejichž čísla založil, nekontroloval pohyb finančních prostředků na účtech, oprávněnost bezhotovostních převodů na jiné účty či výběry v hotovosti a jeho jednáním ztratilo S. b. d. m. jakoukoliv možnost disponovat se svým majetkem uloženým na předmětných účtech a v důsledku takového jednání došlo k tomu, že finanční prostředky byly použity k jinému účelu než ku prospěchu družstva a K. K. svým jednání způsobil S. b. d. m. škodu ve výši nejméně 9 163 280,60 Kč, když porušil své povinnosti předsedy představenstva, upravené v obecném smyslu zejména v § 415 občanského zákoníku, když si nepočínal tak, aby nedocházelo ke škodám na zdraví, na majetku, na přírodě a životním prostředí, dále své povinnosti upravené analogicky v § 66 odst. 2 s odkazem na § 570 obchodního zákoníku,
 t e d y jinému způsobil škodu velkého rozsahu tím, že porušil podle zákona mu uloženou nebo smluvně převzatou povinnost opatrovat nebo spravovat cizí


text:
majetek,
 čímž měl spáchat trestný čin porušování povinnosti při správě cizího majetku podle § 255 odst. 1, 3 tr. zák.
 Rozsudkem Krajského soudu v Plzni ze dne 6. 10. 2005, sp. zn. 5 T 3/2004, byl obviněný K. K. uznán vinným trestným činem porušování povinnosti při správě cizího majetku podle § 255 odst. 1, 3 tr. zák. ve znění zákona č. 265/2001 Sb., za který mu byl podle § 255 odst. 3 tr. zák. uložen trest odnětí svobody v trvání dvou roků, jehož výkon byl podle § 58 odst. 1 tr. zák. a § 59 odst. 1 tr. zák. podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání dvou roků. Současně mu byl podle § 49 odst. 1 tr. zák. uložen trest zákazu činnosti, a to výkonu funkce statutárního orgánu v obchodních společnostech a družstvech na dobu pěti let. Tímtéž rozsudkem bylo rozhodnuto o vině a trestu spoluobviněného JUDr. M. P.
 Proti tomuto rozsudku podal obviněný K. K. odvolání, o němž rozhodl Vrchní soud v Praze rozsudkem ze dne 13. 4. 2006, sp. zn. 4 To 7/2006, tak, že napadený rozsudek zrušil ohledně tohoto obviněného v celém rozsahu a poté sám uznal obviněného K. K. vinným trestným činem zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák. ve znění zákona č. 265/2001 Sb., za který mu podle § 248 odst. 3 tr. zák. uložil trest odnětí svobody v trvání dvou let, jehož výkon podle § 58 odst. 1 tr. zák. a § 59 odst. 1 tr. zák. podmíněně odložil na zkušební dobu v trvání dvou roků. Podle § 49 odst. 1 tr. zák. uložil obviněnému trest zákazu činnosti, a to výkonu funkce statutárního orgánu v obchodních společnostech a družstvech na dobu pěti let.
 Uvedený rozsudek Vrchního soudu v Praze napadl obviněný K. K. dovoláním, z jehož podnětu rozhodl Nejvyšší soud usnesením ze dne 4. 10. 2006, sp. zn. 5 Tdo 959/2006, jímž podle § 265k odst. 1, 2 tr. ř. zrušil napadený rozsudek Vrchního soudu v Praze včetně rozhodnutí na zrušený rozsudek obsahově navazujících, pokud vzhledem ke změně, k níž došlo zrušením, pozbyla podkladu, a poté Vrchnímu soudu v Praze přikázal, aby věc v potřebném rozsahu znovu projednal a rozhodl.
 Vrchní soud v Praze opětovně projednal odvolání obviněného K. K. a rozhodl rozsudkem ze dne 7. 12. 2006, sp. zn. 4 To 76/2006, tak, že podle § 258 odst. 1 písm. b) tr. ř. zrušil napadený rozsudek soudu prvního stupně ohledně obviněného K. K. v celém rozsahu. Podle § 259 odst. 3 písm. a) tr. ř. znovu ve věci rozhodl tak, že obviněného K. K. uznal vinným trestným činem zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák., za který mu podle § 248 odst. 3 tr. zák. uložil trest odnětí svobody v trvání dvou let, jehož výkon podle § 58 odst. 1 tr. zák. a § 59 odst. 1 tr. zák. podmíněně odložil na zkušební dobu v trvání dvou roků, a zároveň mu podle § 49 odst. 1 tr. zák. uložil trest zákazu činnosti, a to výkonu


text:
funkce statutárního orgánu v obchodních společnostech a družstvech na dobu pěti let.
 Tento citovaný rozsudek Vrchního soudu v Praze napadl obviněný K. K. dovoláním podaným prostřednictvím obhájce JUDr. J. T. ve lhůtě uvedené v § 265e odst. 1 tr. ř. z důvodu uvedeného v ustanovení § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., tedy že rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo na jiném nesprávném hmotně právním posouzení.
 Obviněný zpochybnil, že by skutkový stav, k němuž dospěl Vrchní soud v Praze, naplnil všechny znaky skutkové podstaty trestného činu zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák. Podle jeho názoru postrádalo jemu za vinu kladené jednání byť i eventuální úmysl spáchat uvedený trestný čin. Zdůraznil, že jeho cílem bylo vždy finanční prostředky S. b. d. m. (dále jen SBDM ) chránit. S možností jejich odcizení nebyl ani srozuměn, protože nejenom sám, ale i celé tehdejší představenstvo měli důvěru v advokáta JUDr. M. P., kterého pověřili zajištěním převodu finančních prostředků družstva do jiné pobočky banky. Iniciativa přišla z banky, která již nebyla ochotna finanční rezervy družstva spravovat tak výhodným způsobem jako dosud. V době svěření peněz JUDr. M. P. tedy dovolatel neměl žádný důvod domnívat se, že by SBDM mohl jejich dlouholetý advokát oklamat a podvést. Měl pověření celého představenstva, jak konkrétně s penězi naložit, což však neučinil. Sám obviněný i s tehdejšímu spolupracovníky družstva se snažil zkontaktovat JUDr. P., a to i za pomoci orgánů Policie České republiky, avšak neúspěšně. Připustil, že jeho jedinou chybou byla bezmezná důvěra v osobu JUDr. P. Dále obviněný poukázal na postup odvolacího soudu po zrušení jeho předchozího rozsudku dovolacím soudem, který označil za nezákonný. Odvolací soud se podle jeho názoru neřídil pro něj závazným právním názorem vysloveným Nejvyšším soudem v usnesení ze dne 4. 10. 2006, sp. zn. 5 Tdo 959/2006, neboť formálně provedl důkaz opětovným přečtením některých listinných důkazů, upravil popis skutku ve výroku rozsudku a následně rozhodl o vině a trestu obviněného shodně jako ve svém předchozím rozhodnutí. Zcela vědomě a zásadně se tedy neřídil závazným právním názorem, čímž porušil ustanovení § 265s odst. 1 tr. ř. Proto navrhl, aby dovolací soud zrušil napadené rozhodnutí odvolacího soudu a přikázal tomuto soudu, aby věc znovu projednal a rozhodl.
 Nejvyšší státní zástupkyně využila svého práva podle § 265h odst. 2 tr. ř. vyjádřit se písemně k dovolání a učinila tak prostřednictvím státní zástupkyně Nejvyššího státního zastupitelství. Pouze stručně uvedla, že napadené rozhodnutí považuje za správné a zákonné i z hlediska právní kvalifikace skutku jako trestného činu zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák. Navrhla proto, aby Nejvyšší soud dovolání obviněného K. K. podle § 265i odst. 1 písm. e) tr. ř. odmítl jako zjevně neopodstatněné.
 Nejvyšší soud jako soud dovolací shledal, že dovolání je přípustné podle § 265a odst. 1, odst. 2 písm. a) tr. ř., bylo podáno v zákonné lhůtě u soudu, který ve věci rozhodl v prvním stupni (§ 265e odst. 1 tr. ř.) a splňuje náležitosti uvedené v § 265f odst. 1 tr. ř.


text:
Podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. lze dovolání podat, jestliže rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení skutku nebo jiném nesprávném hmotně právním posouzení. Právním posouzením skutku se rozumí jeho hmotně právní posouzení, jehož podstatou je podřazení skutkových zjištění soudu pod ustanovení hmotného práva, typicky pod ustanovení trestního zákona. Prostřednictvím tohoto dovolacího důvodu nelze namítat vady provádění či hodnocení důkazů, neúplnost provedeného dokazování a zpochybňovat správnost učiněných skutkových závěrů, neboť v takovém případě by se jednalo o námitky vadné aplikace předpisů trestního práva procesního.
 Protože námitky uplatněné dovolatelem (absence subjektivní stránky trestného činu zpronevěry) odpovídaly deklarovanému dovolacímu důvodu podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř., Nejvyšší soud na jejich podkladě přezkoumal podle § 265i odst. 3 tr. ř. zákonnost a odůvodněnost výroku napadeného rozhodnutí, jakož i řízení, které mu předcházelo, a dospěl k závěru, že dovolání je důvodné.
 Trestného činu zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák. se dopustí, kdo si přisvojí cizí věc, která mu byla svěřena, a způsobí tak na cizím majetku značnou škodu nebo jiný zvlášť závažný následek. Věc je obviněnému svěřena, je-li mu odevzdána do faktické moci s tím, aby s věcí nakládal svěřeným způsobem. Přisvojením se nerozumí získání věci do vlastnictví, neboť trestným činem nelze nabýt vlastnického práva, nýbrž získání možnosti trvalé dispozice s věcí. Přisvojení znamená současně vyloučení dosavadního vlastníka nebo faktického držitele z držení, užívání a nakládání s věcí. Pachatel získává možnost trvalé dispozice s věcí, není však rozhodné, jak poté s věcí skutečně nakládá. K přisvojení si cizí věci, která takovému pachateli byla svěřena, dojde, jestliže s ní naloží v rozporu s účelem, k němuž mu byla cizí věc dána do opatrování nebo do dispozice, a to způsobem, který maří základní účel svěření. Z hlediska subjektivní stránky jako jednoho ze znaků skutkové podstaty tohoto trestného činu zákon vyžaduje úmyslné směřování obviněného jak ve vztahu k přisvojení si cizí věci, tak ke způsobení následku v podobě značné škody v rámci kvalifikované trestní sazby. Podle § 4 tr. zák. je trestný čin spáchán úmyslně, jestliže pachatel chtěl svým jednáním porušit nebo ohrozit zájem chráněný trestním zákonem (úmysl přímý) nebo věděl, že svým jednáním může takové porušení nebo ohrožení způsobit, a pro případ, že je způsobí, byl s tím srozuměn (úmysl nepřímý). Požaduje-li trestní zákon k naplnění skutkové podstaty úmyslné zavinění, postačí úmysl nepřímý, nestanoví-li zákon jinak.
 Dovolací argumentaci založil obviněný na zpochybnění naplnění subjektivní stránky uvedeného trestného činu. Právě nedostatečné prokázání vnitřního vztahu obviněného ke škodlivému následku vytkl Nejvyšší soud soudu odvolacímu již v rámci předchozího dovolacího řízení a věc mu vrátil s tím, že je třeba doplnit dokazování a skutkový stav věci tak, aby nebylo o úmyslu obviněného pochyb. Jednoznačně již ve svém předchozím rozhodnutí Nejvyšší soud dokonce zdůraznil, že dosavadní výsledky provedeného dokazování o úmyslu obviněného nesvědčí a za takové situace, pokud nedojde v důkazním řízení ke změně, přichází v úvahu zproštění obviněného obžaloby.
 Nejvyšší soud mj. přikázal Vrchnímu soudu v Praze doplnit dokazování za účelem objasnění vnitřní psychické stránky činu obviněného. Upozornil také


text:
na skutečnost, že je nutné prokázat minimálně srozumění obviněného s přisvojením si výše uvedené finanční částky spoluobviněným JUDr. M. P. i se způsobením škodlivého následku. Přesto se odvolací soud vyjádřil tak, že nepovažoval za nutné znovu doplňovat dokazování (str. 9 rozsudku) a provedl pouze opakování hodnocení již dříve provedených důkazů a upravil znění skutku ve výrokové části rozsudku. Evidentně se tak Vrchní soud v Praze neřídil závaznými pokyny, které obsahovalo výše citované usnesení Nejvyššího soudu.
 Poté, co byla věc vrácena Nejvyšším soudem upravil odvolací soud ve svém novém rozhodnutí popis skutku ve výroku o vině v podstatě tak, že v úmyslu odebrat z dispozice nového vedení družstva finanční částku . Takový vnitřní vztah obviněného, však nenaplňuje subjektivní stránku trestného činu zpronevěry, ale ani stránku objektivní. K tomu, aby se jednalo o zpronevěru, musel by úmysl pachatele směřovat k přisvojení si předmětné cizí věci, tj. k získání možnosti trvale disponovat s peněžními prostředky družstva. Naplnění znaku přisvojení neodpovídá takto definovaná skutková okolnost, spíše svědčí o záměru obviněného odepřít, event. ztížit členům nově zvoleného představenstva dispozici s těmito penězi a to v době, kdy nebyly dosud ujasněny právní vztahy v družstvu. To však neznamená, že by měl obviněný úmysl odstranit předmětnou finanční částku z majetku družstva, který by se v důsledku jednání obviněného zmenšil a byla by mu tak způsobena škoda. (Jak nesprávně dovodil vrchní soud v závěru napadeného rozhodnutí na str. 23). Takový názor by musel být podložen důkazy svědčícími právě o tom, že obviněný peněžní hotovost chtěl nejprve odstranit z dosahu nových členů představenstva, což samo o sobě k trestnosti nestačí, avšak zároveň již v době předání hotovosti JUDr. P. počítal s možností peníze do majetku družstva nikdy nevrátit, využít je ve svůj prospěch, či ve prospěch jiných osob, a to v případě, že by nebyla právně potvrzena jeho funkce předsedy představenstva. Takovému záměru obviněného však nenasvědčuje žádný z provedených důkazů.
 Naopak výsledky provedeného dokazování jsou v souladu s tvrzením obviněného, že k vyzvednutí peněz družstva a jejich následné předání advokátovi bylo učiněno na podkladě rozhodnutí členů tehdejšího představenstva, finanční prostředky předal spoluobviněnému JUDr. M. P. za účelem jejich uložení u jiné pobočky Č. o. b., a. s., v a budoucí chování tohoto spoluobviněného, který užil celou jemu svěřenou částku výlučně ve svůj prospěch, nemohl předvídat. Na základě dlouholeté spolupráce s JUDr. M. P. neměl nejmenší podezření, že by tento zneužil důvěry, kterou po celou dobu požíval u členů družstva, v jehož prospěch vykonával právní pomoc poměrně dlouhou dobu. O následné snaze obviněného vejít v kontakt s JUDr. M. P. a objasnit tak okolnosti uložení předmětné částky a nerespektování pokynů představenstva ve vztahu k penězům družstva svědčí ve spise založené důkazy, na něž Nejvyšší soud poukázal již ve svém předchozím rozhodnutí. Na doplnění ještě Nejvyšší soud podotýká, že v daném řízení nebyla získána ani žádná indicie o eventuelním bližším vztahu mezi oběma spoluobviněnými, která by naznačovala možnost jejich vzájemné dohody, jak s penězi naloží v případě ztráty funkce obviněného K. K. v družstvu.
 Jak rovněž v tomto usnesení Nejvyšší soud


text:
připomněl, sám odvolací soud připustil, že způsob, jakým JUDr. M. P. s penězi družstva naložil, přesáhl původní dohodu mezi obviněným a tímto advokátem. Na straně 10 napadeného rozhodnutí Vrchní soud v Praze tento svůj názor v podstatě zopakoval, když zdůraznil, že spáchání trestného činu včetně způsobení škody obviněným K. K. spatřuje již v samotném neoprávněném výběru peněz z účtu a v jejich předání JUDr. M. P. Tímto tedy stručně vyjádřil skutkové okolnosti, jež podle jeho přesvědčení naplňují zákonné znaky trestného činu zpronevěry podle § 248 odst. 1 tr. zák. (bez ohledu na přísnější právní kvalifikaci). V další části svého rozhodnutí pak vrchní soud podrobně rozvedl své úvahy, na podkladě kterých má zato, že znak zavinění byl u obviněného dán. V podstatě však své závěry činí s ohledem na specifické vztahy ve vedení družstva , kdy evidentně docházelo k vnitřním sporům o legálnost existence původního a nově zvoleného představenstva. Vrchní soud tak dospěl k nesprávnému právnímu závěru, podle něhož úmysl obviněného směřoval k odejmutí dispozice s peněžním vkladem představitelům nového vedení družstva, a ztotožnil jej s úmyslem obviněného odstranit finanční částku z majetku družstva vůbec. Za takové situace by však bylo nutné prokázat, že obviněný byl minimálně srozuměn s tím, že pokud bude v probíhajícím soudním řízení potvrzeno nové vedení družstva, zajistí, aby byl předmětný vklad odstraněn z jeho dosahu a to nikoli po přechodnou dobu. Pouze takové jednání by mohlo naplnit znak přisvojení vyžadovaný u trestného činu zpronevěry a současně vznik škody na majetku družstva. Mimo rámec právního posouzení skutkových zjištění, k nimž odvolací soud dospěl, jsou jeho následné argumenty, jimiž podporuje svůj závěr o protiprávnosti výběru finanční hotovosti a její následné předání JUDr. M. P.
 Vzhledem k tomu, že v novém odvolacím řízení nebyly provedeny žádné důkazy, tudíž se situace od předchozího rozhodování Nejvyššího soudu nezměnila, odkazuje Nejvyšší soud v podrobnostech na své usnesení z 4. 10. 2006, sp. zn. 5 Tdo 959/2006, v němž podrobněji odůvodnil svůj právní názor ve vztahu ke skutkovým zjištěním, jimiž je v dovolacím řízení vázán, a jejich právnímu posouzení.
 V této souvislosti považuje Nejvyšší soud za vhodné připomenout povinnost orgánů činných v trestním řízení respektovat právní názor, který vyjádřil dovolací soud ve svém rozhodnutí, a povinnost provést úkony a doplnění, jejichž provedení nařídil ve smyslu § 265s odst. 1 tr. ř. Ustanovení trestního řádu tak ve smyslu čl. 95 odst. 1 ústavního zákona č. 1/1993 Sb., Ústavy České republiky, ukládá vázanost právním názorem Nejvyššího soudu pro soud nižšího stupně (srovnej usnesení velkého senátu trestního kolegia Nejvyššího soudu ze dne 11. 2. 2004, sp. zn. 15 Tdo 44/2004). Dodržování zásady závaznosti právního názoru soudu vyššího stupně pro soud nižšího a stejného stupně přispívá také k prosazení principu zákonnosti v rozhodování orgánů činných v trestním řízení. Nerespektováním závazného právního názoru ve své podstatě dotčený orgán činný v trestním řízení (soud) porušuje i procesní předpisy. Za takových okolností však již není možno rozhodovací činnost obecných soudů považovat za transparentní a předvídatelnou a tedy i ve smyslu čl. 2 odst. 2 Listiny základních práv a svobod jako


text:
součásti ústavního pořádku České republiky, respektující základní požadavek právního státu, že státní moc lze uplatňovat jen v případech a v mezích stanovených zákonem. I Ústavní soud v této otázce dospěl k závěru, že nerespektování právního názoru nebo nařízených pokynů odvolacího soudu znamená porušení principu dvojinstančnosti soudního rozhodování a ve svých důsledcích zatěžuje vydaná rozhodnutí vadou dosahující ústavně právní intenzity . (Srov. nález Ústavního soudu ze dne 20. 3. 2002, sp. zn. I. ÚS 615/01.)
 Nejvyšší soud tedy po přezkoumání napadeného rozhodnutí i jemu předcházejícího řízení shledal, že skutek, pro který byla na obviněného podána obžaloba ani v podobě modifikované Vrchním soudem v Praze, nenaplňuje zákonné znaky trestného činu zpronevěry podle § 248 odst. 1, 3 písm. c) tr. zák., ani jiného trestného činu. Trestnosti jednání, jež je v uvedených dokumentech popsáno, brání absence znaku zavinění, bez kterého není možné rozhodnout o vině obviněného. (Srov. nález Ústavního soudu ze dne 22. 3. 2001, sp. zn. III. ÚS 502/2000, uveřejněný pod č. 50 ve svazku 21 Sb. nálezů a usnesení ÚS.)
 Nejvyšší soud proto k dovolání obviněného napadený rozsudek Vrchního soudu v Praze i rozsudek Krajského soudu v Plzni podle § 265k odst. 1 tr. ř. zrušil a podle § 265k odst. 2 tr. ř. zrušil i další rozhodnutí na tato zrušená rozhodnutí obsahově navazující, pokud vzhledem ke změně, k níž došlo zrušením, pozbyla podkladu. Protože Nejvyšší soud měl pochybnosti o tom, že by odvolací soud v případě opětovného vrácení věci k novému projednání a rozhodnutí postupoval shodně jako v předcházejícím řízení, rozhodl sám podle § 265m odst. 1 tr. ř. rozsudkem tak, že obviněného podle § 226 písm. b) tr. ř. obžaloby pro skutek zde označený zprostil, neboť shledal, že tento skutek není trestným činem. Závěrem považuje Nejvyšší soud za nutné uvést, že tak učinil především s ohledem na délku probíhajícího trestního řízení v předmětné věci, které bylo zahájeno již v srpnu roku 2003.


text:
COOPER PRESS, s.r.o. IČO: 25207059, Brno, výpis z rejstříku (16.09.2019) | Euro.cz
 Firma COOPER PRESS, s.r.o. IČO 25207059
 COOPER PRESS, s.r.o. má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 COOPER PRESS, s.r.o. (25207059) je Společnost s ručením omezeným. Sídlí na adrese Čechyňská 419/14, Brno 602 00. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 14. 2. 1997 a je stále aktivní. COOPER PRESS, s.r.o. nemá žádnou provozovnu a jednu živnost.
 Jako zdroj dat o COOPER PRESS, s.r.o. nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o COOPER PRESS, s.r.o. na Justice.cz
 Detailní informace o COOPER PRESS, s.r.o. na rzp.cz
 Výpis dat pro COOPER PRESS, s.r.o. na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje COOPER PRESS, s.r.o.
 C 67079
 Vymazává se společnost COOPER PRESS, s.r.o. se sídlem Praha 1, Křemencova 10, PSČ 111 21, IČ 25 20 70 59, z obchodního rejstříku. Obchodní společnost změnila svoje sídlo na výše uvedenou adresu, čímž se po její registraci stal příslušným Krajský obhcodní soud v Praze, kde byla dne 13. ledna 1999 zapsána do obchodního rejstříku do oddílu C vložka 64785. 15.4.1999 - 20.7.2007
 Obchodní společnost COOPER PRESS, s.r.o. se z důvodu změny sídla zapisuje do obchodního rejstříku vedeného Krajským obchodním soudem v Praze do oddílu C, vložky 64785. 13.1.1999 - 20.7.2007
 Aktuální kontaktní údaje COOPER PRESS, s.r.o.
 Kapitál COOPER PRESS, s.r.o.
 14.2.1997 - 31.10.2001
 Sídlo COOPER PRESS, s.r.o.
 Čechyňská 419/14 , Brno 602 00 1.6.2010
 Ohradní 1394/61 , Praha 140 00 31.10.2001 - 1.6.2010
 Křemencova 178/10 , Praha 110 00 17.9.1998 - 31.10.2001
 Sedláčkova 270/34 , Plzeň 301 00 6.2.1998 - 17.9.1998
 alej Svobody 659/29 , Plzeň 323 00 14.2.1997 - 6.2.1998
 Předmět podnikání COOPER PRESS, s.r.o.
 koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 6.2.1998 - 1.6.2010
 vydavatelství 6.2.1998 - 1.6.2010
 zprostředkování obchodu a služeb 6.2.1998 - 1.6.2010
 poradenská a konzultační činnost při správě majetku 14.2.1997 - 1.6.2010
 vedení firmy COOPER PRESS, s.r.o.
 Statutární orgán COOPER PRESS, s.r.o.
 Způsob jednání: Za společnost jedná a podepisuje jednatel. 2.7.2010
 Způsob jednání: a) zastupování - jednatel je oprávněn jednat jménem společnosti a společnost zastupovat samostatně b) podepisování - provádí se tak, že k vytištěnému nebo napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis dva jednatelé 6.2.1998 - 2.7.2010
 Způsob jednání: a) zastupování - společnost zastupuje ve všech věcech jednatel samostatně b) podepisování - provádí se tak, že k nadepsanému nebo vytištěnému obchodnmu jménu společnosti připojí svůj podpis jednatel s označením funkce jednatel 14.2.1997 - 6.2.1998
 Ing. Dalibor Knotek 19.6.2017
 Jana Setvínová 6.2.1998 - 24.2.2000
 Nýřanská 1276/2 , Plzeň 323 00
 Miluše Šimánová 14.2.1997 - 31.10.2001
 Bzenecká 1056/5 , Plzeň 323 00
 Ing. Milan Bufka 24.2.2000 - 1.6.2010
 Jiří Němec 31.10.2001 - 1.6.2010
 Mgr. Lukáš Pachl 1.6.2010 - 22.8.2013
 Krymská 377/11 , Brno 625 00
 Mgr. Lukáš Pachl 22.8.2013 - 27.7.2014
 Mgr. Lukáš Pachl 27.7.2014 - 14.8.2014
 463 , Velká nad Veličkou 696 74
 Pavel Mikulenka 14.8.2014 - 19.6.2017
 Masarykova 628 , Holešov 769 01
 Sbírka Listin


text:
COOPER PRESS, s.r.o.
 C 67079/SL 9 notářský zápis zakl. listina, NZ 1253/2014 Krajský soud v Brně 12.8.2014 13.8.2014 10.11.2014 9
 C 67079/SL 8 podpisové vzory Krajský soud v Brně 10.5.2010 10.6.2010 2
 C 67079/SL 7 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 372/2010 Krajský soud v Brně 4.5.2010 10.6.2010 13
 C 67079/SL 6 smlouvy o převodu obchod. podílu +příl. č. 1 Krajský soud v Brně 30.4.2010 10.6.2010 12
 C 67079/SL 5 účetní závěrka r.2005 Krajský soud v Brně 31.12.2005 10.4.2006 24.4.2006 8
 C 67079/SL 4 účetní závěrka za rok 2004 Krajský soud v Brně 31.12.2004 27.12.2005 2.1.2006 8
 C 67079/SL 3 podpisové vzory -2x Krajský soud v Brně 24.4.2001 5.11.2001 2
 C 67079/SL 2 zakladatelské dokumenty Krajský soud v Brně 29.6.2001 5.11.2001 4
 C 67079/SL 1 zakladatelské dokumenty Krajský soud v Brně 22.1.1997 15.7.1999 5
 C 64785/SL 8 zakladatelské dokumenty -společenská smlouva-ú.z Městský soud v Praze 30.5.2007 15.6.2007 6
 C 64785/SL 7 rozhod. o statut. orgánu -zápis z mimořád.VH Městský soud v Praze 30.5.2007 15.6.2007 3
 C 64785/SL 6 podpisové vzory Městský soud v Praze 30.5.2007 15.6.2007 1
 Živnosti a provozovny COOPER PRESS, s.r.o.
 Živnost č. 2 Poradenská s konzultační činnost při správě majetku
 Ing. Dalibor Knotek
 COOPER, a.s. - 25219405 - Plzeň
 Julian Cooper Fenton - 76043070 - Praha


text:
Zákon, kterým se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ze znění pozdějších předpisů, a některé další zákony - Zákony.cz
 Zákon, kterým se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ze znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 10.11.2005 - Účinný
 Zákon č. 441/2005
 kterým se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění zákona č. 62/2000 Sb., zákona č. 307/2000 Sb., zákona č. 128/2003 Sb., zákona č. 85/2004 Sb., zákona č. 317/2004 Sb. a zákona č. 94/2005 Sb., se mění takto:
 "d) vytváření podmínek pro rozvoj rozmanitých hospodářských činností a zvýšení kvality života ve venkovských oblastech a pro rozvoj vesnic.".
 2. V § 2a se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který včetně poznámky pod čarou č. 3a zní:
 "(3) Součástí společných organizací trhu podle odstavce 1 jsou i opatření prováděná podle předpisů Evropských společenství [3a)] na trhu se zemědělskými výrobky a potravinami
 a) v oblasti přímých podpor a dalších podpor pro zemědělce,
 b) v oblasti národních doplňkových plateb k přímým podporám.
 [3a] Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71, (ES) č. 2529/2001 a (ES) č. 1782/2003, v platném znění.
 Nařízení Komise č. 795/2004 (ES) ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, v platném znění.
 Nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k podmíněnosti, odlišení a integrovanému administrativnímu a kontrolnímu systému uvedených v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, v platném znění.
 Nařízení Komise č. 1973/2004 (ES) ze dne 29. října 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin.".
 3. V § 2b odst. 2 se slova "§ 2a odst. 2" nahrazují slovy "§ 2a odst. 2 a 3".
 4. V § 2c odst. 2 písm. c) se za slovo "zemědělství" vkládají slova ", lesního a vodního hospodářství a rybářství,".
 5. V § 2c odst. 2 písm. d) se na konci doplňují slova " a rozvoj vesnic".
 6. V § 2c se na konci odstavce 3 doplňují slova "před jejich předložením orgánům Evropské unie".
 7. V § 2c odst. 4 se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se slova, která včetně poznámky pod čarou č. 3b znějí:


text:
"s výjimkou strukturálních podpor poskytovaných v souladu s předpisem Evropských společenství [3b)], které provádí Ministerstvo zemědělství v součinnosti s Fondem.
 [3b] Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech, v platném znění.".
 8. V § 2e odst. 1 v poslední větě se slova "v pracovněprávním vztahu" nahrazují slovy "ve smluvním vztahu".
 9. V § 2e se na konci odstavce 1 doplňují věty "Nikdo nemůže být ustanoven do funkce odpovědného zástupce pro více než dva zemědělské podnikatele. Odpovědným zástupcem právnické osoby nemůže být člen dozorčí rady či jiného kontrolního orgánu této právnické osoby. Přestane-li odpovědný zástupce vykonávat funkci nebo nesplňuje-li podmínky, musí zemědělský podnikatel nejpozději do 15 dnů ustanovit nového odpovědného zástupce.".
 10. V § 2e odst. 3 písm. a) se slovo ", vinařství" zrušuje a za slovo "technické" se vkládají slova "a energetické".
 11. V § 2e odst. 3 písmeno e) včetně poznámky pod čarou č. 4j zní:
 "e) úprava, zpracování a prodej vlastní produkce zemědělské výroby [4j)],
 [4j] Čl. 1 odst. 1 a čl. 3 odst. 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin, v platném znění.".
 12. V § 2e odst. 3 se v návětí slova "v lesích [4i)] a" zrušují a na konci písmene f) se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena g) a h), která znějí:
 "g) hospodaření v lese [4i)], na pozemcích vlastních, pronajatých, nebo užívaných na základě jiného právního důvodu,
 h) hospodaření s vodou pro zemědělské a lesnické účely.".
 13. V § 2e odst. 4 se slova "sloužící zemědělské výrobě" nahrazují slovy "sloužící zemědělskému podnikateli k zemědělské výrobě".
 14. V § 2f odst. 2 větě první se slova "(dále jen "obecní úřad")" zrušují a věta druhá zní: "Příslušným obecním úřadem obce s rozšířenou působností k zaevidování žadatele o zemědělské podnikání je obecní úřad obce s rozšířenou působností, v jehož územní působnosti se nachází místo trvalého pobytu zemědělského podnikatele, jde-li o fyzickou osobu, nebo sídlo zemědělského podnikatele, jde-li o právnickou osobu; nelze-li územní působnost obecního úřadu obce s rozšířenou působností určit těmito způsoby, je místně příslušný obecní úřad obce s rozšířenou působností podle místa podnikání na území České republiky.".
 15. V § 2f odst. 3 písm. a) se slova ", zda u ní trvá jiná překážka týkající se provozování zemědělské výroby" zrušují.
 16. V § 2f odst. 3 se na konci písmene d) doplňují slova "v rozlišení podle § 2e odst. 3".
 17. V § 2f odst. 3 se písmeno h) zrušuje.
 18. V § 2f odst. 4 písm. a) se slova ", zda u ní trvá jiná překážka týkající se provozování zemědělské výroby" zrušují.
 19. V § 2f odst. 4 písm. d) se slova "v odstavci 3 písm. d) až h)" nahrazují slovy "v odstavci 3 písm. d) až g)".
 20. V § 2f odstavec 5 zní:
 "(5) K žádosti o zápis do evidence zemědělského podnikatele


text:
přiloží fyzická nebo právnická osoba doklady osvědčující splnění podmínek stanovených v § 2e odst. 1 pro zápis do evidence zemědělského podnikatele. Bezúhonnost (§ 2e odst. 5) se dokládá
 a) výpisem z evidence Rejstříku trestů, ne starším než 3 měsíce, jde-li o občana České republiky,
 b) výpisem z evidence trestů nebo rovnocenným dokladem vydaným příslušným soudním nebo správním orgánem členského státu nebo členského státu posledního pobytu, jde-li o občana členského státu Evropské unie, ne starším než 3 měsíce,
 c) výpisem z evidence Rejstříku trestů a odpovídajícími doklady vydanými státem, jehož je fyzická osoba občanem, a státy, ve kterých se více než 3 měsíce nepřetržitě zdržovala v posledních 3 letech, jde-li o občana jiného státu než států uvedených v písmenech a) a b); tyto doklady nesmí být starší než 3 měsíce.".
 21. V § 2f odst. 6 větě první se slova "podmínky podle tohoto zákona" nahrazují slovy "podmínky stanovené v § 2e odst. 1", na konci druhé věty se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se slova "pokud mu již nebylo přiděleno." a doplňuje se věta, která zní: "Obecní úřad obce s rozšířenou působností současně vyrozumí také příslušného správce daně vykonávajícího správu daně z příjmů, příslušnou správu sociálního zabezpečení a příslušný úřad práce, místně příslušné podle trvalého pobytu nebo sídla, popřípadě podle místa podnikání zemědělského podnikatele, a orgán nebo organizaci, která podle zvláštního zákona vede registr všech pojištěnců všeobecného zdravotního pojištění.".
 22. V § 2f odst. 7 větě první a druhé se za slovo "evidenci" vkládají slova "zemědělského podnikatele" a ve větě druhé se za slovo "postupuje" vkládají slova "na základě jeho oznámení".
 23. V § 2f odst. 10 se slova "kladného rozhodnutí o zapsání" nahrazují slovy "osvědčení o zápisu" a na konci věty se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se slova "s výjimkou vydání potvrzení o vyřazení z evidence zemědělského podnikatele podle § 2g odst. 1 písm. d) a s výjimkou vydání potvrzení o vyřazení z evidence osob vedené podle zákona č. 105/1990 Sb., o soukromém podnikání občanů, ve znění zákona č. 219/1991 Sb. a zákona č. 455/1991 Sb.".
 24. V § 2f se doplňují odstavce 11 až 14, které včetně poznámek pod čarou č. 4w a 4x znějí:
 "(11) Zemědělský podnikatel, podnikající podle § 2e odst. 3 písm. g), splňuje odbornou způsobilost podle odstavce 2 písm. b) prostřednictvím institutu odborného lesního hospodáře podle zvláštního právního předpisu [4i)].
 (12) Údaje v evidenci zemědělského podnikatele vedené obecními úřady obcí s rozšířenou působností jsou vedeny v informačním systému evidence zemědělského podnikatele, jehož správcem [4w)] je ministerstvo a provozovateli [4w)] v působnosti svých správních obvodů jsou obecní úřady obcí s rozšířenou působností v rozsahu stanoveném tímto zákonem. Do evidence zemědělského podnikatele mohou být sdružovány informace a údaje z jiných informačních systémů a registrů.
 (13) Údaje vedené v evidenci zemědělského podnikatele, která je veřejným seznamem, ministerstvo zveřejňuje v elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový přístup k těmto údajům.
 (14) Ministerstvo vnitra, krajské úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností poskytují ministerstvu pro výkon působnosti podle tohoto zákona z informačního systému evidence obyvatel [4x)] údaje o obyvatelích;


text:
obyvatelem se rozumí fyzická osoba podle zvláštního právního předpisu [4x)]. Ministerstvo vnitra poskytuje tyto údaje v elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový přístup, krajské úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností poskytují tyto údaje na základě písemné žádosti. Poskytovanými údaji jsou o
 a) státních občanech České republiky
 6. datum, místo a okres úmrtí,
 [4w] § 2 zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 517/2002 Sb.
 [4x] Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel), ve znění pozdějších předpisů.".
 25. V § 2g se v nadpisu za slovo "evidence" doplňují slova "zemědělského podnikatele".
 26. V § 2g odst. 1 písm. b) se slova "pokud nemá právního nástupce" zrušují a na konci písmene d) se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena e) a f), která znějí:
 "e) přestane splňovat podmínku bezúhonnosti (§ 2e odst. 5) nebo mu byl uložen zákaz činnosti týkající se zemědělské výroby, jde-li o osobu fyzickou,
 f) jeho odpovědný zástupce přestane vykonávat svou funkci nebo přestane splňovat podmínku bezúhonnosti (§ 2e odst. 5) anebo mu byl uložen zákaz činnosti týkající se zemědělské výroby, jde-li o osobu právnickou.".
 27. V § 2g odst. 2 se věta druhá a věta poslední zrušují, ve větě třetí se za slovo "právní nástupce" vkládají slova "do doby skončení řízení o dědictví" a za slovo "musí" se vkládají slova "pro dobu tohoto řízení o dědictví" a na konci se doplňuje věta, která zní: "Po skončení ��ízení o dědictví platí pro právního nástupce ustanovení upravující podnikání v zemědělství obdobně.".
 28. V § 2g odst. 3 větě první a druhé se za slovo "evidence" vkládají slova "zemědělského podnikatele".
 29. Za § 2h se vkládá nový § 2i, který včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 4al a 4am zní:
 "§ 2i
 Pěstování geneticky modifikované odrůdy
 (1) Fyzická nebo právnická osoba, která hodlá pěstovat geneticky modifikovanou odrůdu [4al)] na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku, je povinna
 a) informovat o záměru pěstovat tuto geneticky modifikovanou odrůdu uživatele půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, který se nachází ve vzdálenosti stanovené pro jednotlivé plodiny vyhláškou, od jím užívaného půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, na kterém hodlá pěstovat tuto geneticky modifikovanou odrůdu, a to ve lhůtě stanovené pro jednotlivé plodiny vyhláškou před předpokládaným zahájením jejich pěstování,
 b) informovat ministerstvo o záměru pěstovat tuto geneticky modifikovanou odrůdu, a to ve lhůtě stanovené pro jednotlivé plodiny vyhláškou před předpokládaným zahájením jejich pěstování.
 (2) Fyzická nebo právnická osoba, která pěstuje geneticky modifikovanou odrůdu [4al)] na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku, je povinna
 a) dodržovat stanovenou minimální vzdálenost pěstování této geneticky modifikované odrůdy na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku, od místa pěstování odrůdy téže plodiny, která není geneticky modifikovanou odrůdou,
 b) dodržovat stanovenou minimální vzdálenost pěstování této geneticky modifikované odrůdy na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku, od místa pěstování odrůdy téže plodiny pěstované v režimu ekologického zemědělství podle zvláštního právního předpisu [4am)],
 c) informovat o zahájení pěstování geneticky


text:
modifikované odrůdy uživatele půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, který se nachází ve vzdálenosti stanovené pro jednotlivé plodiny vyhláškou, od jí užívaného půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, na kterém zahájila pěstování této geneticky modifikované odrůdy, a to nejpozději do 15 dnů ode dne zahájení jejího pěstování,
 d) informovat ministerstvo o zahájení pěstování této geneticky modifikované odrůdy, a to nejpozději do 30 dnů ode dne zahájení jejího pěstování, v rozsahu stanovém vyhláškou,
 e) vyznačit obvod pěstování geneticky modifikované odrůdy na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku, v terénu rozpoznatelným způsobem, pokud není tento obvod tvořen rozpoznatelnou hranicí půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku,
 f) uchovávat po dobu 5 let údaje o pěstování geneticky modifikované odrůdy na půdním bloku v rozsahu stanoveném vyhláškou.
 (3) Povinnost dodržovat stanovenou minimální vzdálenost pěstování geneticky modifikované odrůdy [4al)] podle odstavce 2 písm. a) a b) může fyzická nebo právnická osoba splnit obsetím této geneticky modifikované odrůdy stejnou plodinou, která není geneticky modifikovaná, v rozsahu stanoveném pro jednotlivé plodiny vyhláškou, a která se při sklizni považuje za geneticky modifikovanou.
 (4) Ministerstvo pro jednotlivé plodiny, u nichž jsou pěstovány geneticky modifikované odrůdy [4al)], vyhláškou stanoví
 a) vzdálenost mezi půdními bloky, popřípadě díly půdních bloků, podle odstavce 1 písm. a) a odstavce 2 písm. c),
 b) lhůtu před předpokládaným zahájením pěstování geneticky modifikované odrůdy plodin podle odstavce 1,
 c) rozsah poskytování informací podle odstavce 1 písm. b) a odstavce 2 písm. d),
 d) minimální vzdálenosti pěstování geneticky modifikované odrůdy podle odstavce 2 písm. a) a b),
 e) rozsah uchovávaných údajů podle odstavce 2 písm. f),
 f) rozsah obsetí stejnou plodinou, která není geneticky modifikovaná, podle odstavce 3.
 (5) Ministerstvo údaje podle odstavce 2 písm. d) poskytuje Ministerstvu životního prostředí.
 [4al] Zákon č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby).
 [4am] Zákon č. 242/2000 Sb., o ekologickém zemědělství a o změně zákona č. 368/1992 Sb., o správních poplatcích, ve znění zákona č. 320/2002 Sb.".
 30. V § 3 odst. 2 písm. a) se za slova "data narození" vkládají slova ", popřípadě rodného čísla".
 31. V § 3 odst. 3 větě první se na konci doplňují slova ", nejde-li o vady svojí povahou zjevně neodstranitelné.".
 32. V § 3 se doplňuje odstavec 7, který včetně poznámky pod čarou č. 4y zní:
 "(7) V případě, že se dotace podle odstavce 1 poskytuje žadateli, který je podnikatelem, součástí žádosti o dotaci musí být doklad prokazující jeho oprávnění k podnikání podle zvláštního právního předpisu [4y)].
 [4y] § 2 obchodního zákoníku, ve znění pozdějších předpisů.".
 33. V § 3a odst. 1 se slovo "a" zrušuje a na konci se tečka nahrazuje čárkou a doplňují se slova, která včetně poznámky pod čarou č. 4z znějí: "pro evidenci ekologického zemědělství, pro evidenci ovocných sadů, pro evidenci pěstování geneticky modifikované odrůdy (§ 2i) a pro uplatnění nároku na vrácení spotřební daně [4z)].
 [4z] § 57 zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů.".
 34. V § 3a odst. 5


text:
se v návětí za slova "půdního bloku" vkládají slova ", popřípadě dílu půdního bloku".
 35. V § 3a odst. 5 písm. a) se na konci doplňují slova "popřípadě dílu půdního bloku,".
 36. V § 3a odst. 5 písmeno i) zní:
 "i) zařazení do katastrálního území [4o)],".
 37. V § 3a odst. 5 písm. k) se slova "a jinými" a slova "podle kritérií stanovených nařízením vlády" zrušují a za slovo "omezeními" se vkládá nová poznámka pod čarou č. 4aa, která zní:
 " [4aa)] § 3 nařízení vlády č. 241/2004 Sb., o podmínkách provádění pomoci méně příznivým oblastem a oblastem s ekologickými omezeními.".
 38. V § 3a odst. 5 se na konci písmene k) tečka nahrazuje čárkou a doplňují se nová písmena l) a m), která včetně poznámky pod čarou č. 4ab znějí:
 "l) obhospodařování půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku s kulturou ovocný sad v režimu intenzivního ovocnářství, jehož produkce slouží k podnikání a u jádrovin je většina plodů realizována jako stolní ovoce (dále jen "intenzivní ovocnářství") podle zvláštního právního předpisu [4ab)],
 m) další údaje stanovené nařízením vlády, popřípadě přímo použitelným předpisem Evropských společenství.
 [4ab] Zákon č. 147/2002 Sb., o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském), ve znění pozdějších předpisů.".
 39. V § 3a se odstavec 6 zrušuje.
 40. § 3f se zrušuje.
 41. § 3g včetně nadpisu zní:
 "§ 3g
 (1) Jestliže dojde
 a) ke změně průběhu hranice půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku,
 b) ke změně uživatele půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku,
 c) k ukončení užívání půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku,
 d) ke změně druhu zemědělské kultury na půdním bloku, popřípadě dílu půdního bloku podle kritérií uvedených v § 3i,
 e) ke změně zařazení půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku do obhospodařování v rámci ekologického zemědělství, nebo v etapě přechodného období v rámci ekologického zemědělství podle zvláštního právního předpisu [4t)],
 je dosavadní uživatel, kterého se týká některá skutečnost podle písmen a) až e), povinen ji ohlásit nejpozději do 15 dnů ode dne, kdy nastala, ministerstvu (dále jen "ohlášení změny") a předložit doklad prokazující právní důvod užívání zemědělské půdy. Při ohlášení změny poskytne ministerstvo odbornou pomoc. Ohlášení změny se podává na formuláři vydaném ministerstvem.
 (2) Jestliže má uživatel půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, který nepodal ohlášení v rámci vzniku evidence podle § 3b odst. 1, zájem o zařazení do evidence a předmětný půdní blok, popřípadě díl půdního bloku, není dosud v evidenci evidován, může kdykoliv podat takové ohlášení ministerstvu (dále jen "ohlášení zařazení") a předložit doklad prokazující právní důvod užívání zemědělské půdy. Při ohlášení zařazení poskytne ministerstvo odbornou pomoc. Ohlášení zařazení se podává na formuláři vydaném ministerstvem. Stejný postup platí i pro uživatele půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, který je již v evidenci zařazen a hodlá v ní nově evidovat další půdní blok, popřípadě díl půdního bloku, který není dosud v evidenci evidován.
 (3) Zjistí-li ministerstvo, že ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2 je v rozporu s
 a)


text:
údaji vedenými v evidenci,
 b) jiným ohlášením změny,
 c) ohlášením zařazení,
 vyzve uživatele, který učinil ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení, popřípadě uživatele dotčeného tímto ohlášením k předložení písemné dohody odstraňující vzájemný rozpor nebo k předložení dokladu prokazujícího právní důvod užívání zemědělské půdy, která se stala předmětem rozporu, a to ve lhůtě stanovené ministerstvem, která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne doručení výzvy. Zjistí-li ministerstvo, že ohlášení změny nebo ohlášení zařazení je nepravdivé nebo neúplné, vyzve uživatele k odstranění vad ohlášení změny nebo ohlášení zařazení, a to ve lhůtě stanovené ministerstvem, která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne doručení výzvy.
 (4) Ministerstvo provede aktualizaci evidence podle ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2, jestliže
 a) údaje v ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení neshledá nepravdivými, popřípadě neúplnými,
 b) ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení je doloženo písemnou dohodou podle odstavce 3 nebo uživatel, který učinil ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení, předložil doklad prokazující právní důvod užívání zemědělské půdy, která se stala předmětem rozporu podle odstavce 3.
 (5) Ministerstvo aktualizaci evidence podle ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2, neprovede a tuto skutečnost s uvedením důvodu oznámí písemně uživateli, který učinil ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2, jestliže
 a) i po předložení dokladu podle odstavce 3 shledá údaje v ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení nepravdivými,
 b) uživatel, který učinil ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení, nedoložil písemnou dohodu podle odstavce 3 nebo doklad prokazující právní důvod užívání zemědělské půdy, která se stala předmětem rozporu podle odstavce 3.
 (6) Jestliže v důsledku ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2 má být aktualizována evidence půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku uživatele, který nepodal ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení, a na základě výzvy podle odstavce 3 nedoložil písemnou dohodu nebo neprokázal právní důvod užívání půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, ministerstvo mu písemně oznámí změnu evidovaných údajů do 15 dnů ode dne, kdy aktualizaci evidence provede.
 (7) Proti oznámení podle odstavce 5 nebo 6 může uživatel podat ministerstvu nejpozději do 15 dnů ode dne jeho doručení písemnou námitku, která musí být odůvodněna. Podaná námitka nemá odkladný účinek. O podané námitce rozhodne ministr zemědělství na základě návrhu jím ustavené zvláštní námitkové komise. Písemné vyhotovení rozhodnutí o námitkách se doručuje uživateli a je konečné.
 (8) V evidenci zařazený uživatel může podat ministerstvu žádost o úplné vynětí z evidence. Ministerstvo takové žádosti vyhoví a vydá o tom uživateli potvrzení do 30 dnů ode dne jejího doručení.
 (9) Ministerstvo může na základě vlastního zjištění, popřípadě vlastního podnětu, na základě podnětu orgánu veřejné správy nebo na základě podnětu vlastníka pozemku, na němž se nachází půdní blok, popřípadě díl půdního bloku, zahájit řízení vedoucí k aktualizaci evidence, popřípadě k úplnému vynětí z evidence. Ministerstvo vyzve dotčené uživatele k odstranění zjištěných pochybností ve lhůtě jím stanovené, která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne doručení výzvy. Ustanovení odstavců 3 až 8 se vztahují na aktualizaci evidence, popřípadě na úplné vynětí z evidence podle tohoto odstavce přiměřeně.
 (10)


text:
Jestliže se ohlášení změny podle odstavce 1 týká půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, u kterého před tímto ohlášením bylo evidováno, popřípadě po provedení změny má být evidováno obhospodařování v rámci ekologického zemědělství, nebo v etapě přechodného období v rámci ekologického zemědělství podle zvláštního právního předpisu [4t)], změnu údajů ověří pověřená osoba podle zvláštního právního předpisu [4t)] a výsledek sdělí ministerstvu do 15 dnů.
 (11) Jestliže u půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, u kterého je evidováno obhospodařování v etapě přechodného období v rámci ekologického zemědělství podle zvláštního právního předpisu [4t)], došlo k ukončení této přechodné etapy v souladu s tímto předpisem, provede ministerstvo na návrh pověřené osoby změnu v evidenci a tuto změnu písemně oznámí uživateli.
 (12) Jestliže se ohlášení změny podle odstavce 1 týká půdního bloku, popřípadě dílu půdního bloku, u kterého před tímto ohlášením byla evidována, popřípadě po provedení změny má být evidována kultura vinice, chmelnice nebo ovocný sad obhospodařovaný v režimu intenzivního ovocnářství, změnu údajů ověří Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský a výsledek sdělí ministerstvu do 15 dnů.
 (13) Právní účinky provedené aktualizace evidence na základě ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení podle odstavců 1 a 2, nastávají dnem bezprostředně následujícím po dni, kdy uživatel učinil ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení ministerstvu, jestliže z dokladu předloženého při ohlášení změny, popřípadě ohlášení zařazení, popřípadě z dokladů předložených na základě výzvy podle odstavce 3 nevyplývá, že nastávají později.
 (14) Na řízení podle odstavců 1 až 13 se nevztahuje správní řád, s výjimkou lhůt a doručování.".
 42. V § 3h se doplňuje odstavec 3, který zní:
 "(3) Změny údajů v evidenci podle odstavce 2 se na poskytování dotací v příslušném kalendářním roce neuplatní, jestliže byly provedeny po dni, kdy uplynula lhůta k podání žádosti o poskytnutí dotace pro příslušný kalendářní rok, pro jejíž posouzení se vyžadují údaje vedené v evidenci.".
 43. V § 3i písm. a) se za slovo "sledu" vkládají slova ", popřípadě pod skleníky, nebo pod pevným anebo přenosným krytem,".
 44. V § 3i písmeno b) včetně poznámky pod čarou č. 4an zní:
 "b) travním porostem stálá pastvina [4an)], popřípadě souvislý porost s převahou travin určený ke krmným účelům nebo k technickému využití, který může být nejvýše jednou za 5 let rozorán za účelem zúrodnění,
 [4an] Čl. 2 nařízení Komise (ES) č. 796/2004, v platném znění.".
 45. V § 3i písmena c) až e) včetně poznámky pod čarou č. 4aj znějí:
 "c) vinicí zemědělsky obhospodařovaná půda, která je souvisle osázena keři vinné révy a opatřena opěrným zařízením, které musí být nainstalováno nejpozději do 2 let od výsadby; do plochy této zemědělsky obhospodařované půdy se započítává související manipulační prostor, který nesmí přesahovat 8 metrů na začátku a na konci řad a šířku jednoho meziřadí, v nejvyšší započitatelné šířce 3 metrů, podél řad po obou stranách vinice,
 d) chmelnicí zemědělsky obhospodařovaná půda, která je opatřena opěrným zařízením pro pěstování chmele a na které se pěstuje chmel; plocha této zemědělsky obhospodařované půdy se stanoví v souladu s předpisem Evropských společenství s bezprostředním účinkem [4aj)],
 e) ovocným sadem zemědělsky obhospodařovaná půda,


text:
která je souvisle osázena ovocnými stromy, případně ovocnými keři; do plochy této zemědělsky obhospodařované půdy se započítává související manipulační prostor, který nesmí přesahovat 8 metrů na začátku a na konci řad a šířku jednoho meziřadí, v nejvyšší započitatelné šířce 6 metrů, podél řad po obou stranách ovocného sadu,
 [4aj] Čl. 1 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 609/1999 ze dne 19. března 1999 o poskytování podpory pro producenty chmele, v platném znění.".
 46. V § 3i se za písmeno e) vkládají nová písmena f) a g), která znějí:
 "f) školkou zemědělsky obhospodařovaná půda, na které se pěstují školkařské výpěstky ovocných a okrasných druhů, révy vinné včetně podnožového rozmnožovacího materiálu, sadba chmele a lesních dřevin, s výjimkou školek lesních dřevin založených v lese pro vlastní potřebu k obnově lesa,
 g) zelinářskou zahradou zemědělsky obhospodařovaná půda, na které se pěstuje ovoce, zelenina a okrasné, léčivé, kořeninové a aromatické rostliny pro potřebu uživatele zelinářské zahrady a jeho osob blízkých.".
 Dosavadní písmeno f) se označuje jako písmeno h).
 47. V § 3i písm. h) se slova "a) až e)" nahrazují slovy "a) až g)".
 48. V § 4 se za odstavec 3 vkládá nový odstavec 4, který zní:
 "(4) Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský je oprávněn od ekonomických subjektů vedených podle zákona o státní statistické službě vyžadovat údaje o ovocných sadech obhospodařovaných v režimu intenzivního ovocnářství [4ab)] způsobem a v rozsahu, které stanoví ministerstvo vyhláškou.".
 49. V § 4 se doplňují odstavce 8 až 12, které včetně poznámek pod čarou č. 4ao a 4ap znějí:
 "(8) Podpora podle bezprostředně použitelného předpisu Evropských společenství [4ao)] může být poskytnuta fyzické nebo právnické osobě, která je zemědělským podnikatelem podle tohoto zákona, ve formě prominutí
 a) penále na pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti,
 b) nedoplatku a penále na daních a poplatcích,
 c) penále na pojistném na veřejné zdravotní pojištění,
 d) dlužných částek u návratných finančních výpomocí,
 e) dlužného nájemného a splátek za půdu nakoupenou od Pozemkového fondu České republiky,
 f) penále u Podpůrného a garančního rolnického a lesnického fondu, a. s.,
 g) penále u Fondu,
 h) penále za porušení rozpočtové kázně [4ap)].
 (9) Osoba podle odstavce 8 může o prominutí podle odstavce 8 požádat u orgánu, kterému podle zvláštního právního předpisu přísluší o prominutí rozhodnout (dále jen "poskytovatel"). Nedílnou součástí žádosti je prohlášení této osoby o veškerých prominutích podle odstavce 8 jí poskytnutých v průběhu posledních 3 let před podáním žádosti.
 (10) Poskytovatel o prominutích podle odstavce 8 souhrnně informuje ministerstvo, a to vždy do 15 dnů po skončení příslušného čtvrtletí, ve kterém bylo o tomto prominutí rozhodnuto.
 (11) Rozhodnou-li orgány Evropské unie o navrácení podpory, je osoba podle odstavce 8 povinna poskytnutou podporu vrátit, včetně úroků stanovených orgány Evropské unie.
 (12) Ke splnění povinnosti podle odstavce 11 poskytovatel osobu podle odstavce 8 neprodleně vyzve; nevyplývá-li lhůta k navrácení podpory z rozhodnutí orgánů Evropské unie, poskytovatel ji zároveň ve výzvě stanoví.
 [4ao] Nařízení Komise (ES) č. 1860/2004 ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na


text:
podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu.
 [4ap] Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů.
 Zákon č. 256/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 Zákon č. 569/1991 Sb., o Pozemkovém fondu České republiky, ve znění pozdějších předpisů.".
 50. V § 4a odst. 1 se na konci písmene b) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno c), které zní:
 "c) plnění povinností a podmínek fyzickou nebo právnickou osobou při pěstování geneticky modifikované odrůdy plodin stanovených tímto zákonem (§ 2i).".
 51. V § 4a se doplňují odstavce 8 a 9, které znějí:
 "(8) Při výkonu kontroly může ministerstvo postupovat v součinnosti s celními orgány.
 (9) Údaje potřebné pro evidenci ovocných sadů obhospodařovaných v režimu intenzivního ovocnářství [4ab)] je oprávněn kontrolovat též Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský. Odstavce 1 až 7 platí obdobně.".
 52. V § 5 odst. 1 se na konci písmene c) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno d), které zní:
 "d) až do výše 500 000 Kč fyzické nebo právnické osobě, která nesplní povinnosti stanovené v § 2i.".
 53. V § 5 se za odstavec 5 vkládají nové odstavce 6 až 8, které znějí:
 "(6) Fyzické osobě, která nenahlásí ztrátu bezúhonnosti ve lhůtě do 60 dnů ode dne vzniku této skutečnosti, může být uložena pokuta až do výše 20 000 Kč.
 (7) Právnické osobě, která nenahlásí ztrátu bezúhonnosti odpovědného zástupce nebo ukončení výkonu funkce odpovědného zástupce anebo změnu odpovědného zástupce ve lhůtě do 60 dnů ode dne vzniku této skutečnosti, může být uložena pokuta až do výše 200 000 Kč.
 (8) Fyzické nebo právnické osobě, která neposkytne údaje potřebné pro vedení evidence ovocných sadů obhospodařovaných v režimu intenzivního ovocnářství [4ab)], může být uložena pokuta až do výše 100 000 Kč.".
 Dosavadní odstavec 6 se označuje jako odstavec 9.
 54. V § 5 odst. 9 se slova "Pokutu podle odstavců 4 a 5" nahrazují slovy "Pokutu podle odstavců 4 až 7".
 55. V § 5 se doplňuje odstavec 10, který zní:
 "(10) Pokutu podle odstavce 8 ukládá a vybírá Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský. Výnos pokut je příjmem státního rozpočtu České republiky. Pokuty vymáhá územní finanční orgán [5d)] podle zvláštního právního předpisu [5e)].".
 56. Příloha se zrušuje.
 1. Uživatel půdního bloku nebo dílu půdního bloku vedený v evidenci, který nemá přiděleno identifikační číslo, sdělí ministerstvu do 30 dnů ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona rodné číslo za účelem aktualizace evidence. Ministerstvo je povinno nakládat s tímto údajem podle zvláštního právního předpisu upravujícího evidenci obyvatel a rodných čísel.
 2. Obecní úřad obce s rozšířenou působností uvede evidenci zemědělského podnikatele do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona do souladu s tímto zákonem.
 3. Řízení o aktualizaci evidence půdy podle § 3g zahájená a neskončená ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů.
 Změna zákona č. 85/2004 Sb., kterým se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
 V části první článku II bodu 1. z��kona č. 85/2004 Sb., kterým


text:
se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, se ve větě první za slova "za zemědělského podnikatele" vkládají slova "k provozování zemědělské výroby", ve větě druhé za středníkem se slova "pro účely nemocenského a důchodového pojištění a zdravotního pojištění" zrušují a slova "osobu podnikající v zemědělství" se nahrazují slovy "zemědělského podnikatele k provozování zemědělské výroby podle tohoto zákona" a na konci tohoto bodu se doplňuje věta, která zní: "Pokud samostatně hospodařící rolník nehodlá provozovat zemědělskou výrobu podle tohoto zákona, požádá obecní úřad obce s rozšířenou působností o vydání potvrzení o vyřazení z evidence osob vedené podle zákona č. 105/1990 Sb., o soukromém podnikání občanů, ve znění zákona č. 219/1991 Sb. a zákona č. 455/1991 Sb.".
 Zákon č. 256/2000 Sb., o Státním zemědělském intervenčním fondu a o změně některých dalších zákonů (zákon o Státním zemědělském intervenčním fondu), ve znění zákona č. 128/2003 Sb., zákona č. 41/2004 Sb., zákona č. 85/2004 Sb., zákona č. 237/2004 Sb. a zákona č. 482/2004 Sb., se mění takto:
 1. V § 1 odst. 2 písm. j) se za slovo "cukru" vkládají slova "a v odvětví mléka a mléčných výrobků" a v poznámce pod čarou č. 1d se doplňují slova "Nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se zavádí dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků, v platném znění.".
 2. V § 1 odst. 2 se na konci písmene l) tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena m) až v), která včetně poznámek pod čarou č. 1g až 1i znějí:
 "m) provádí činnosti související se systémem schvalování, registrace, evidence nebo uznávání producentů zemědělských výrobků nebo potravin podle příslušných právních předpisů Evropských společenství [1g)] v oblasti společných organizací trhu a strukturálních opatření,
 n) provádí činnosti související se systémem schvalování, registrace, evidence nebo uznávání seskupení producentů zemědělských výrobků nebo potravin, včetně mezinárodních, seskupení meziodvětvových organizací a dohod producentů zemědělských výrobků nebo potravin podle příslušných právních předpisů Evropských společenství [1g)], pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak,
 o) provádí činnosti související se systémem schvalování mezinárodních kontrolních a dozorčích společností podle předpisu Evropských společenství [1h)],
 p) provádí opatření vyplývající z mezinárodní smlouvy [1i)],
 q) provádí činnosti související se získáváním, zpracováváním a předáváním cenových a tržních informací, včetně evidence smluv, podle příslušných právních předpisů Evropských společenství [1g)],
 r) provádí činnosti související s reprezentativním výběrem zemědělských výrobků nebo potravin, se stanovením národních referenčních a referenčních množství zemědělských výrobků nebo potravin, s reprezentativním výběrem oblastí pěstování zemědělských výrobků nebo výroby potravin, popřípadě s reprezentativním výběrem producentů zemědělských výrobků nebo potravin podle příslušných právních předpisů Evropských společenství [1g)] v oblasti společných organizací trhu a strukturálních opatření, pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak,
 t) vyčleňuje část rezervy, pokud je součástí systému produkčních kvót podle předpisů Evropských společenství, kterou lze použít ke zvyšování stávajících, popřípadě přidělování nových referenčních množství mléka,
 u) provádí opatření společných organizací trhu podle zvláštního právního předpisu [1g)], pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak,
 [1g] § 2b zákona č. 252/1997 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 [1h] Nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne