text:
služba, je určena osobám se sníženou soběstačností zejména z důvodu věku, jejichž situace vyžaduje pravidelnou pomoc jiné fyzické osoby a dosáhly věku rozhodného pro přiznání důchodu. Klienty jsou většinou senioři starší 65 let. Klienti zde žijí ve 2 5 lůžkových pokojích. Veřejný závazkem tohoto domova je Zajistit důstojné a spokojené žití seniorů v našem domově a vytvořit podmínky co nejvíce blízké běžnému životu. V domově je poskytována i pomoc klientům, kteří jsou příjemci příspěvku na péči, zejména pomoc při zvládání běžných úkonů péče o vlastní osobu, pomoc a poskytnutí podmínek pro osobní hygienu, pomoc při chůzi, pohybu a podávání stravy a tekutin. Dále zprostředkování lékařské péče, sociálně terapeutická činnost, nebo zprostředkování kontaktu se společenským prostředím.[www. mukolin.idum.cz,36] V Městském domově důchodců ochotně poskytují i odbornou praxi studentům sociální práce. Možností pro klienty, kteří nejsou z Kolína je například domov pro seniory Luxor v Poděbradech, nebo Senior park v Sokolči Ubytovna pro osoby bez přístřeší Do nemocnice nezřídka přicházejí i osoby bez přístřeší. Sociální pracovnice s těmito klienty spolupracují od počátku jejich hospitalizace. Klientům pomáhají, ve spolupráci s Policií ČR a Obecními úřady, při zajištění doklady totožnosti, které většinou nemají. Ve spolupráci s Úřady práce pomáhají klientům s žádostmi o dávky hmotné nouze a další. Nezbytné je pro tyto klienty zajištění ubytování po odchodu z nemocnice. 30
 31 Ve městě je Ubytovna pro osoby bez přístřeší Kolín, která je zařízením bez právní subjektivity, jejíž provoz je zajišťován ve spolupráci s Odborem sociálních věcí a zdravotnictví Městského úřadu v Kolíně. Tato ubytovna poskytuje přechodné ubytování osobám, které jsou ve svízelné bytové situaci a nejsou sami schopni tuto situaci řešit. Uživatelům je k dispozici společenská místnost s kuchyní, televizí a radiopřijímačem, prádelna a zahrada. Sociální pracovnice zajišťují klientů, kteří odcházejí z kolínské nemocnice, ubytování v této ubytovně. Cena ubytování je 130,- Kč za den, noclehárna 50,- Kč za noc v letním období a 30,- Kč za noc v zimním období. Stravování není zajištěno. V odůvodněných případech lze využít dovoz stravy prostřednictvím Městské pečovatelské služby Kolín. [www.mukolin.idum.cz,37] Další možností ubytování je například Ubytovna Mostní, která se nachází nedaleko centra Kolína. Ceny ubytování jsou odstupňovány dle délky pobytu. Často se stává, že ubytování, o které mají klienti v průběhu hospitalizace zájem a je jim sociální pracovnicí zajištěno, klienti po odchodu z nemocnice nenavštíví Dětské centrum Kolín a ubytování pro matky s dětmi Dětské centrum Kolín poskytuje léčebně preventivní, výchovnou a sociální péči dětem ve smyslu Zákona č. 48/1997 Sb., v platném znění. Tento kojenecký ústav je zdravotnickým zařízením, které je příspěvkovou organizací zřizovanou Středočeským krajem, nachází se na adrese Tylova ulice č. 129, Kolín IV. Založen byl v roce Toto zdravotnické zařízení zajišťuje péči o děti od narození do jednoho roku, v některých případech až do tří let věku. Pečuje i o děti těžce zdravotně handicapované, u kterých se snaží o zlepšení jejich zdravotního stavu, rehabilitaci a začlenění mezi děti zdravé. Zařízení přijímá i matky, které zde chtějí o své dítě pečovat. Ženy, které očekávají narození miminka a vědí, že se o něj nebudou moci starat,


text:
se mohou na toto zařízení obrátit již v průběhu těhotenství. Při řešení jejich situace je jim zaručena anonymita. Kojenecký ústav zprostředkovává utajené porody a vykonává poradenství v otázkách náhradní rodinné péče. Sociální pracovnice kolínské nemocnice jsou většinou první, kdo se o nelehké životní situaci rodiček, či samotných novorozenců dozvídají. Společně se zástupci kojeneckého ústavu a OSPOD, se kterými sociální pracovnice dlouhodobě aktivně spolupracují, zajišťují pomoc těmto osobám.[www.dckolin.webnode.cz,38] 31
 32 Osamělým matkám s dětmi, těhotným ženám bez přístřeší a ženám s dětmi ohroženým násilím pomáhá Azylový dům Svatého Gerarda pro matky s dětmi v Brandýse nad Labem. Cílem tohoto zařízení je pomoci ženám s dětmi, které se ocitly v nepříznivé sociální situaci. Těmto ženám je poskytnuto dočasné ubytování, pomoc při hledání nového bydlení, zaměstnání, pomoc při řešení osobní situace a podpora při výchově a péči o děti. Azyl, základní sociálně právní poradenství, pomoc při jednání na úřadech a vyřizování záležitostí klientek patří ke standardům tohoto zařízení, stejně jako spolupráce s OSPOD. Zařízení je určeno zejména pro ženy ze Středočeského kraje, v případě volné kapacity i ženám z celé ČR.[www.praha.charita.cz,39] 2.7 Legislativa ovlivňující činnost sociálního pracovníka Hlavním předpokladem pro kvalifikované sociální poradenství je znalost právních norem. Vzhledem k různorodé klientele a různorodým problémům klientů sociálních pracovníků ve zdravotnických zařízeních je legislativních pramenů mnoho, stejně jako důvodů, proč se o ně sociální a zdravotně sociální pracovník při řešení jednotlivých případů opírá. [KUZNÍKOVÁ, 2011] Základní legislativní normy z oblasti zdravotnictví a z oblasti sociálních služeb, které ovlivňují i činnost sociálního pracovníka v nemocnici: Listina základních práv a svobod, Zákon č. 20/1966 Sb., o péči a zdraví lidu, v platném znění, Zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění, v platném znění, Zákon č. 123/2000 Sb., o zdravotnických prostředcích ve znění pozdějších předpisů, Zákon č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně České republiky, v platném znění a Zákon č. 280/1992 Sb., o rezortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách, Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví, v platném znění, Zákon č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, v platném znění 32
 33 Zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů, ovlivňuje každodenní činnost sociálních pracovníků zdravotnických zařízení, podle 52 daného zákona poskytují sociální služby a musí zajistit i základní sociální poradenství. Úkony vymezené zákonem jsou upraveny v pracovních náplních sociálních pracovníků zdravotnických zařízení, Zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů. Každé zdravotnické zařízení má svá vnitřní pravidla pro nakládání s osobními údaji pacientů. Normy jsou závazné pro všechny zaměstnance zdravotnického zařízení. [KUZNÍKOVÁ, 2011] Systém sociálního zabezpečení v ČR Znalost systému sociálního zabezpečení je důležitá k poskytování základního sociálního poradenství a patří k dovednostem každého sociálního pracovníka. Klientům jsou nejčastěji poskytovány informace o Pomoci v hmotné nouzi, Státní sociální podpoře a Dávkách pro osoby se zdravotním postižením. Dávky pro osoby se zdravotním postižením jsou upraveny zákonem č. 329/2011 Sb., o poskytování dávek osobám se zdravotním postižením, dále pak vyhláška č. 388/2011 Sb., o provedení některých ustanovení zákona o poskytování dávek osobám se zdravotním postižením. [www.mpsv.cz,40] Podle tohoto

type: other


text:
zákona se poskytují tyto dávky: příspěvek na mobilitu, příspěvek na zvláštní pomůcku, průkaz osoby se zdravotním postižením a některé benefity, které z něj vyplývají. Dávky státní sociální podpory jsou upraveny zákonem č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů. [www.mpsv.cz,41] Podle tohoto zákona se poskytují tyto dávky: přídavek na dítě, rodičovský příspěvek, 33
 34 příspěvek na bydlení, porodné pohřebné. Dávky pomoci v hmotné nouzi jsou upraveny zákonem č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů. [www.mpsv.cz,42] Podle tohoto zákona se poskytují tyto dávky: příspěvek na živobytí, doplatek na bydlení, mimořádná okamžitá pomoc. 2.8 Dobrovolnická služba ve zdravotnictví Pro účely Oblastní nemocnice Kolín, a. s., nemocnice Středočeského kraje vzniklo v roce 2007 Dobrovolnické centrum Slunečnice. Tato kapitola je věnována obecnému seznámení s dobrovolnickou službou ve zdravotnictví. Představení Dobrovolnického centra Slunečnice je součástí praktické části absolventské práce. Zapojení dobrovolnické laické pomoci do systému zdravotní péče je ve vyspělých zemích světa poměrně běžné a dobrovolnická činnost v této oblasti je často považována za prestižní např. v USA, Holandsku, Německu, Velké Británii, ale i jinde jsou dobrovolnické programy přirozenou součástí komplexní péče a dobrovolnická centra jsou proto začleněna do struktury zdravotnického zařízení. Mají svůj management a vedoucí centra dobrovolnických služeb je velmi často členem top managementu zdravotnického zařízení. [www.dobrovolnik.cz,43] Definice dobrovolnictví Dobrovolnictví jako veřejně prospěšnou činnost chápeme jako ochotu člověka dát část svého času a sil ve prospěch potřebné organizace nebo člověka, aniž by s příjemcem pomoci byl vázán přátelskými či jinými vazbami. Z dobrovolné činnosti má přínos nejen její příjemce, ale i dobrovolník, kterému přináší nové přátelské vztahy, nové zkušenosti a dovednosti. [www.dobrovolnik.cz,43] 34
 35 Dobrovolnická služba je definována Zákonem č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické službě a o změně některých zákonů (zákon o dobrovolnické službě). Za dobrovolnickou službu se považují takové aktivity, při nichž dobrovolník poskytuje ve svém volném čase, ze svobodné vůle a bez nároku na odměnu pomoc spoluobčanům a společnosti obecně. [www.zakonyprolidi.cz,20] Dobrovolnictví v nemocnicích Dobrovolnictví do zdravotnictví v České republice přicházelo pozvolna a postupně. Zpočátku naráželo na nepochopení a nedostatek podpory ze stran vedení nemocnic. Systematicky se dobrovolnictví v nemocnicích objevuje až od roku Výhodou dobrovolníka v nemocnici je, že se může orientovat na to, co je zdravé, co pacient v nemocnici neztrácí a na to, co má pro pacienta hodnotu říká MUDr. Ivana Kořínková, která stála u zrodu projektu v ČR. Ve zdravotnických i sociálních zařízeních, kde jsou profesní činnosti velmi specializované a organizované, se dobrovolnický program nemůže úspěšně a dlouhodobě rozvíjet bez aktivní spolupráce s vedením i pracovníky jednotlivých klinik a oddělení. [www.lekorice.com,44] Dobrovolníci jsou přirozeným mostem, který propojuje zdravotnickou a sociální oblast. V nemocnicích se dobrovolnický program osvědčil jako jeden z nástrojů, který prostřednictvím lidského kontaktu dobrovolníka s pacientem napomáhá aktivizaci, motivaci a psychické podpoře hospitalizovaných pacientů, přispívá k efektivnější organizaci práce a času personálu pro odbornou činnost i ke zlepšení celkové atmosféry nemocnice. [www.dobrovolnik.cz,43] 35
 36 3 PRAKTICKÁ ČÁST Praktická část absolventské práce je rozdělena do dvou částí. První část je věnována popisu sociální práce, který je výsledkem mého


text:
pozorování při dlouhodobé praxi v prvním a druhém ročníku studia. Druhá část je věnována vývoji mezioborové spolupráce zdravotníků a sociálních pracovnic ve vztahu ke klientům, kteří při hospitalizaci potřebovali pomoc sociálních pracovnic. Souhlas s uvedením těchto dat je součástí příloh absolventské práce (příloha č. 3). 3.1 Sociální práce v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje Na Sociálním oddělení v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje jsem v prvním a druhém ročníku studia oboru Sociální práce absolvovala odbornou praxi v rozsahu 220. Činnost sociálních pracovnic a nevelké všeobecné povědomí o sociální práci v nemocnici, byla podnětem pro zpracování této absolventské práce. Sociální oddělení sídlí ve třetím patře budovy H, která je poslední budovou v areálu nemocnice (příloha č. 1). Kontaktovat sociální pracovnice je možné od pondělí do pátku vždy od 8:00 do 15:30 hodin. Rodinám klientů je doporučeno sjednat termín osobní návštěvy předem telefonicky. Sociální pracovnice poskytují poradenství v oblastech sociálních služeb, návazných zdravotnických a sociálních zařízení, dávek pomoci v hmotné nouzi, dávek pro osoby se zdravotním postižením včetně informací týkajících se kompenzačních pomůcek, dávek státní sociální podpory a další. Z historie sociální práce před rokem 2006 se mnoho záznamů nedochovalo. Záležitosti spojené s následnou péčí a sociální pomocí měla na starosti zdravotněsociální sestra, která vedla záznamy o klientech v Knize záznamů. Tato kniha se dochovala na nynějším oddělení Sociální práce. Tyto záznamy jsou datovány od roku Můžeme se zde dočíst číslo protokolu, datum přijetí k hospitalizaci, jméno, příjmení a rok narození klienta. Dále zaměstnání, nebo je-li například dítětem, rodičkou či bezdomovcem, na jakém oddělení nemocnice je hospitalizován a kam byl klient předán k další péči. V prosinci roku 2006 byla v souvislosti s přijetím Zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, přijata vystudovaná sociální pracovnice 36
 37 Mgr. Sabina Růžková, DiS., s jejím příchodem do nemocnice dostává sociální práce jasný směr a dochází k jejímu dynamickému rozvoji. Od roku 2010 pracují na oddělení Sociální práce dvě sociální pracovnice. První důležitou úlohou bylo seznámení ostatních odborníků se smyslem sociální práce. Vysvětlení, že sociální pracovnice musí být součástí multidisciplinárního ošetřovatelského týmu pečujícího o nemocného člověka, neboť je důležité, aby zabezpečení sociálních potřeb klientů probíhalo současně s léčebnou a ošetřovatelskou péčí. Sociální práce je prací týmovou a kvalitní péči je možné zajistit jen v součinnosti s ostatními odborníky, kteří se na komplexní péči podílejí. Délka hospitalizace a následné propuštění z nemocnice je závislé nejenom na závažnosti onemocnění, ale i na zdravotně-sociální situaci klienta. Je tedy důležité, aby se klientova situace řešila včas. Sociální pracovnice zahajují sociální šetření na základě písemné žádosti lékaře. V některých případech se na sociální pracovnice obracejí rodinní příslušníci klientů, kteří se o existenci Sociálního oddělení dozvídají například díky informačním materiálům, které jsou dostupné na všech odděleních nemocnice. Informace ohledně ošetřovatelské péče, zdravotního stavu klienta a jeho prognózy zjišťují sociální pracovnice u zdravotního personálu příslušného oddělení. Následně navštěvují klienta na oddělení a hovoří s ním o jejich zdravotně-sociální situaci. Nedílnou součástí kontaktu s klientem je představení sociální pracovnice a vysvětlení důvodu její návštěvy. Návodem k sociálnímu


text:
šetření je Záznamový arch sociálního šetření, tento formulář je součástí příloh absolventské práce (příloha č. 2). V mnoha případech si klient přeje, aby jeho situace byla konzultována i s jeho nejbližšími příbuznými. Sociální pracovnice se tedy snaží s rodinnými příslušníky klienta dohodnout na osobním setkání. Pokud se rodina o klienta nemůže postarat sama, je úlohou sociální pracovnice navrhnout a zajistit potřebnou péči po propuštění z nemocnice. Toto je důvodem pro důkladné zmapování všech poskytovatelů sociálních služeb v regionu, stejně tak všech státních i nestátních institucí, které mohou být při řešení klientovy obtížné sociální situace prospěšné. Do již zmíněné mezioborové spolupráce vstupují v mnoha případech organizace, jako jsou Obecní úřady I., II., III. stupně, Úřady práce, OSPOD, Česká a Okresní správa sociálního zabezpečení, ale i Policie ČR a řada neziskových organizací. 37
 38 3.2 Vedení odborných praxí studentů sociální práce V Etickém kodexu sociálních pracovníků, který je citován v kapitole , teoretické části této absolventské práce se uvádí, že sociální pracovník ve vztahu ke svému povolání a odbornosti spolupracuje se školami sociální práce, aby podpořil studenty sociální práce při získávání kvalitního praktického výcviku a aktuální praktické znalosti. Z vlastní zkušenosti vím, že tomu tak v praxi bohužel není. Proto považuji za důležité zařadit kapitolu o vedení odborných praxí v této organizaci. Studenti jsou zde nejprve seznámeni se Sociálním oddělením a činností sociálních pracovnic. Každý student má povinnost mít bílý plášť a být vybaven jmenovkou s označením praktikanta. Studenti jsou poučeni o povinnosti zachovávat mlčenlivost. Pokud klient souhlasí, jsou přítomni sociálnímu šetření, což je pro studenty velmi podnětné. Klienti většinou chtějí svou nepříznivou situaci řešit s rodinou. Rozhovor s rodinnými příslušníky klienta často probíhá v pracovně sociálních pracovnic, kde je vhodný prostor pro společné hledání možných cest k řešení jejich tíživé sociální situace. Často jsou to právě rodiny klientů, které rozhodují o řešení situace, neboť způsob a kvalita života jejich nemocného člena rodiny je závislá na nich samých. Sociální pracovnice nabízejí rodině také řadu informačních materiálů týkajících se terénních, pobytových a ambulantních sociálních služeb, se kterými klienta i jeho rodinu vždy náležitě seznámí. Po schůzce s klientem a jeho rodinou sociální pracovnice pracují se spisovou dokumentací, popřípadě činí kroky k zajištění následné zdravotní péče v léčebnách dlouhodobě nemocných. Studenti samostatně zapisují průběh sociálního šetření, kterému byli přítomni a mají možnost konzultovat různé alternativy řešení klientovi situace. Pro studenty je nemocnice místem, kde se mohou setkat s klienty z různých cílových skupin sociální práce. Setkávají se s akutně i chronicky nemocnými klienty všech věkových kategorií, s klienty invalidními, psychicky nemocnými, s klienty v hmotné nouzi, s lidmi žijícími na ulici či se závislými na návykových látkách. Neméně důležitá je sociální práce s rodičkami bez vhodného sociálního zázemí, ve kterém by mohly pečovat o své děti, s rodičkami, které své miminko po porodu opustí, 38
 39 s novorozenci, kteří přicházejí na svět matkám narkomankám, s nezletilými rodičkami a s dětmi ohroženými syndromem CAN. Studentům je na Sociálním oddělení k dispozici mnoho odborné literatury týkající se sociální problematiky, legislativy či psychologie. Také mnoho propagačních a


text:
informačních materiálů od poskytovatelů sociálních služeb z celého regionu, které si mohou z odporné praxe odnést. Pokud mají studenti zájem, mohou se seznámit s projektem Dobrovolnického centra Slunečnice, jehož koordinátorkou je jedna ze sociálních pracovnic. Studenti mají také příležitost hovořit s dobrovolníky a prohlédnout si zázemí tohoto centra, které je ve stejné budově jako Sociální oddělení. 3.3 Dobrovolnické centrum Slunečnice Počátkem roku 2007 přichází sociální pracovnice Mgr. Sabina Růžková, DiS. s myšlenkou založení dobrovolnického centra při nemocnici. Tato myšlenka se setkala s podporou vedení nemocnice. Sociální pracovnice absolvovala základní kurz pro koordinátory dobrovolníků Národního dobrovolnického centra Hestia, které metodicky tuto činnost vede. Dne 1. července 2007 zahájilo Dobrovolnické centrum Slunečnice svou činnost a tato sociální pracovnice se stává koordinátorkou celého projektu. Dobrovolnický program v nemocnici je realizován dle metodiky programu doporučené ve Věstníku Ministerstva zdravotnictví ČR č. 6/2009. Cílem dobrovolnického programu je podílení se na komplexní léčbě seniorů na oddělení Gerontocentra. Dobrovolníci svým působením zlepšují psychosociální podmínky při jejich pobytu v nemocnici. Dobrovolnická činnost vhodně doplňuje práci zdravotnického personálu, aniž by narušovala léčebný režim, nebo provoz nemocnice a je přínosem pro všechny zúčastněné strany. Výcvik a vedení dobrovolníků je zcela v kompetenci koordinátorky, která úzce spolupracuje s duší projektu, kterou je vrchní sestra Gerontocentra. Podmínkou pro zařazení do dobrovolnického programu je plnoletost, právní způsobilost, bezúhonnost a absolvování úvodního pohovoru s koordinátorkou dobrovolníků. Samozřejmostí je absolvování školení o bezpečnosti práce, dohoda o dobrovolnické činnosti v rámci programu Dobrovolníci v nemocnicích. 39
 40 Zpočátku pro získávání dobrovolníků vedla koordinátorka programu cílené přednášky na kolínském gymnáziu a na ostatních středních školách ve městě, kterými se snažila představit mladým lidem dobrovolnickou činnost. Dnes mnoho nových dobrovolníků kontaktuje Dobrovolnické centrum Slunečnice samo. Většina zájemců o dobrovolnickou činnost v nemocnici však nemá o její přesné podobě jasnou představu. Vhodným průvodcem potenciálního dobrovolníka, se tak při setkání s realitou stává zkušený dobrovolník, který působí v nemocnici delší dobu. Dobrovolníci jsou před vstupem na oddělení vybaveni jmenovku s fotografií a jednotným dobrovolnickým oblečením, které slouží k jednodušší identifikaci dobrovolníků pro klienty a jejich rodinné příslušníky i personál nemocnice. Všichni dobrovolníci mají na nástěnce Gerontocentra svou fotografii se jménem. Dobrovolníci docházejí do nemocnice jednou týdně. S klienty si povídají, předčítají jim, hrají s nimi společenské hry, dle potřeb a přání klienta se podílejí se na aktivizačních činnostech, které jsou předem konzultovány se zdravotnickým personálem oddělení. Zázemí dobrovolníků poskytuje mnoho knih a aktivizačních pomůcek. Součástí dobrovolnické činnosti je pravidelná supervize. Supervizní setkání je spojeno i s organizačními a provozními záležitostmi. Díky tomu je možné rychle a smysluplně reagovat na připomínky a podněty dobrovolníků. Supervize, včetně jasných a jednoduchých pravidel dobrovolnického programu, přispívá k příjemné atmosféře v Dobrovolnickém centru Slunečnice. Motivací k pokračování v dobrovolnické činnosti je pro dobrovolníky fakt, že je nejenom koordinátorka, ale i personál oddělení znají jménem a jsou v kolektivu přijímáni s vědomím, že jsou přínosem nejen pro klienty, ale i pro nemocnici. Dobrovolníkům jsou po padesáti návštěvách vydávány certifikáty o účasti v programu, které mohou například studenti využít jako doklad o praxi či k přijímacímu řízení.


text:
Ukončení spolupráce s dobrovolníkem nastává po vzájemné dohodě, nebo v krajním případě propuštěním dobrovolníka. Tato situace by nastala v případě, kdyby dobrovolník soustavně porušoval dohodnutá pravidla programu, nebo svým jednáním závažným způsobem klienta ohrozil, například porušením mlčenlivosti. Toto se však nestává. 40
 41 Informace o podstatě a fungování Dobrovolnického centra Slunečnice mi ochotně poskytla koordinátorka tohoto programu. Souhlas s uvedením těchto informací je přílohou této absolventské práce (příloha č. 4). Na základě vlastního setkání s dobrovolníky i klienty mohu potvrdit, že jsou dobrovolníci velkým přínosem pro zlepšení psychiky klientů, kteří se vždy těší na jejich další návštěvu. 3.4 Zmapování vývoje mezioborové spolupráce sociálních pracovnic a lékařů v letech V teoretické části absolventská práce zdůrazňuji důležitost mezioborové spolupráce sociálních pracovníků, lékařů, zdravotníků a ostatních odborníků při řešení tíživé zdravotně-sociální situace klientů. V Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje je stěžejní spolupráce sociálních pracovnic s lékaři, kteří žádají o sociální šetření nemocných, které ošetřují. Pomocí analýzy počtu sociálních šetření, která vzešla z podnětu lékařů, zmapuji, jaký je vývoj této spolupráce v letech K tomuto účelu jsem zvolila kvantitativní metodu zkoumání pomocí sběru interních dat Sociálního oddělení. Vzhledem k tomu, že mnoho klientů po ukončení hospitalizace potřebuje následnou péči, rozšířila jsem zkoumání dat o analýzu klientů dle pohlaví a věku. Toto jsou důležité faktory při zajišťování následné péče klientům, kteří se vzhledem ke své zdravotně-sociální situaci nemohou z nemocnice navrátit do domácího prostředí. Poslední analýzou zkoumaných dat je měsíční podíl sociálních šetření. Tato analýza je, stejně jako analýza klientů dle věku a pohlaví, vhodná k plánování mezioborové spolupráce sociálních pracovnic nemocnice s poskytovateli návazných zdravotnických a sociálních služeb. Předmětem zkoumání jsou tedy sociální šetření klientů sociálních pracovnic, která se uskutečnila na základě žádostí ošetřujících lékařů, tedy na základě mezioborové spolupráce v letech Výzkumnou metodou je kvantitativní metoda zkoumání a analýzy dat zaměřená na klienty, ke kterým se sociální šetření vztahují. Základní data pro výzkum jsou interní data Sociálního oddělení. 41
 42 3.4.1 Hypotézy Při stanovování hypotéz jsem vycházela ze zkušeností získaných při odborné praxi na Sociálním oddělení v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje, kterou jsem absolvovala v prvním a druhém ročníku studia oboru Sociální práce. H1: Počet sociálních šetření vzešlých ze spolupráce lékařů a sociálních pracovnic narůstá. H2: Lékaři častěji podávají podnět k sociálnímu šetření zdravotně-sociální situace žen. H3: Klienty sociálních pracovnic jsou nejčastěji senioři. H4: V zimních měsících narůstá počet žádostí o sociální šetření. H5: Počet sociálních šetření vztahujících se k dětem v posledních letech narůstá. H6: Podíl novorozenců na počtu sociálních šetření týkajících se dětí je nadpoloviční Výsledky analýzy dat v období mezi lety Počet sociálních šetření Tabulka č. 2 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech dospělí, děti Rok Dospělí Děti Počet šetření Podíl v % Podíl v % za rok/celé Počet šetření Počet šetření za rok za rok období Celkem % 162 7%
 43 počet šetření V tabulce č. 2 je zaznamenán počet sociálních šetření v jednotlivých letech. Sociální šetření jsou rozdělena na ta, která se týkala dospělých klientů a ta, která se vztahovala


text:
k dětem. V období mezi lety se uskutečnila pouze sociální šetření dospělých klientu. Řešení zdravotně-sociální situace dětí nebylo v tomto období v kompetenci sociálních pracovnic. Od roku 2011 žádají ošetřující lékaři sociální pracovnice o sociální šetření dospělých i dětí. V období mezi lety se uskutečnilo celkem sociálních šetření, která vzešla z mezioborové spolupráce lékařů a sociálních pracovnic. Z tohoto počtu se 93% sociálních šetření týkalo dospělých klientů a 7% sociálních šetření, se vztahovalo k dětem. Graf č. 1 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (dospělí, děti) dospělí děti 0 rok 2007 rok 2008 rok 2009 rok 2010 rok 2011 rok 2012 rok 2013 Graf č. 1 znázorňuje vývoj počtu sociálních šetření provedených na základě žádosti ošetřujícího lékaře. Klienti, kterých se tato šetření týkala, jsou rozděleni na dospělé a děti. 43
 44 počet šetření Graf č. 2 Zdroj: vlastní zpracování Vývoj počtu sociálních šetření v letech rok 2007 rok 2008 rok 2009 rok 2010 rok 2011 rok 2012 rok 1013 V grafu č. 2 je znázorněn celkový počet sociálních šetření, tedy dospělých i dětí. Ze zaznamenaných dat je patrné, že počet žádostí o sociální šetření každoročně narůstá. V roce 2007, kdy byla sociální práce v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje v počátcích, se uskutečnilo z podnětu ošetřujících lékařů 53 sociálních šetření. V následujících dvou letech stoupá počet sociálních šetření téměř rovnoměrně. V roce 2011 se oproti předchozímu roku navýšil počet sociálních šetření o 169. K obdobně velkému nárůstu počtu sociálních šetření, oproti uplynulému roku, došlo v roce Tabulka č. 3 Zdroj: vlastní zpracování Meziroční nárůst počtu sociálních šetření v letech Rok Počet sociálních šetření Nárůst oproti uplynulému roku % nárůst oproti uplynulému roku Nárůst oproti roku 2007 v %
 45 V tabulce č. 3 je zaznamenán meziroční nárůst počtu sociálních šetření. Dále je meziroční nárůst vyjádřen v procentech. V posledním řádku tabulky je vyjádřen procentní vývoj počtu sociálních šetření ve vztahu k prvnímu roku daného období, tedy k roku Složení klientů z hlediska pohlaví Tabulka č. 4 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (muži, ženy) Rok Muži ženy Počet šetření Podíl v % Podíl v % za rok/celé Počet šetření Počet šetření za rok za rok období Celkem % % Z dat zpracovaných v tabulce č. 4 vyplývá, že ve všech letech daného období je nadpoloviční podíl sociálních šetření žen. Z celkového počtu sociálních šetření dospělých klientů bylo provedeno u klientek žen. V období let byl tedy podíl sociálních šetření žen 60% oproti 40% sociálních šetření mužů. 45
 46 počet šetření Graf č. 3 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (muži, ženy) rok 2007 rok 2008 rok 2009 rok 2010 rok 2011 rok 2012 rok 2013 muži ženy V grafu č. 3 je zaznamenán počet sociálních šetření mužů a žen v jednotlivých letech daného období včetně meziročního vývoje těchto šetření. Graf č. 4 Zdroj: vlastní zpracování Podíl sociálních šetření mužů a žen v letech ženy 60% muži 40% V grafu č. 4 je znázorněn průměrný roční podíl sociálních šetření mužů a žen za celé období


text:
let
 47 Složení klientů z hlediska věku Tabulka č. 5 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (věk klientů) Věk Rok Celkem za celé období nad Při analýze dat sociálních šetření jsem klienty, kterých se tato šetření týkala, zařadila do těchto věkových kategorií: 1. Věk 19 30, tedy mladší dospělost. Klienti, jejichž věk je mezi 18 a 19 rokem se mohou rozhodnout, zda budou hospitalizováni na dětské oddělení, nebo již na oddělení pro dospělé. V celém sledovaném období bylo v této věkové kategorii nejméně klientů, kteří potřebovali pomoc sociálních pracovnic. 2. Věk mezi rokem, tedy střední dospělost. Počet sociálních šetření, která se vztahovala ke klientům v tomto životním období, byl vyšší než v předešlé věkové kategorii. 3. Období mezi lety 46 64, tedy starší dospělost. Počet klientů, které stále svým věkem řadíme k ekonomicky aktivnímu obyvatelstvu, narůstá. Tento nárůst je patrný i z grafu č
 48 počet sociálních šetření 4. Věk let, tedy počáteční stáří. Počínaje tímto životním obdobím řadíme klienty k seniorům. V roce 2013 byl počet klientů, kteří potřebovali pomoc sociálních pracovnic nejvyšší z celého sledovaného období. 5. Životní období mezi rokem, tedy více pokročilé stáří. Sociálních šetření, která se týkala klientů v této věkové kategorii, bylo nejvíce ve všech letech daného období. 6. Věk na 90 let. Z tabulky je patrné, že počet klientů, kteří potřebují pomoc sociálních pracovnic, každoročně narůstá. Zejména v posledním roce sledovaného období je tento nárůst patrný. Graf č. 5 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (věk klientů) nad 90 věk Z grafu č. 5 vyplývá, že nejvíce klientů sociálních pracovnic je ve věku let. 48
 49 Graf č. 6 Zdroj: vlastní zpracování Podíl sociálních šetření dospělých a seniorů v letech dospělí 13% senioři 87% V grafu č. 6 jsou v kategorii dospělí zahrnuti klienti ve věku let. V kategorii senioři jsou klienti, jejichž věk je 65 let a více. Z analýzy dat vyplývá, že v daném období se většina sociálních šetření, která se uskutečnila na základě žádosti ošetřujících lékařů, týkala klientů seniorů. Počet klientů, jejichž věk je vyšší ne 90 let je také nezanedbatelný. Souhlasím s Prof. RNDr. PhDr. Helenou Haškovcovou, CSc., která je přesvědčena o tom, že porozumění je základním předpokladem kvalitního mezigeneračního soužití, potřebné integrace seniorů do společnosti i zárukou, že pozdější vstřícnou péči o nesoběstačné a nemocné osoby vyššího věku nebudou ani laičtí ani profesionální pečovatelé vnímat jen jako vysilující činnost. Porozumění ale předpokládá společnou řeč. [HAŠKOVCOVÁ,2012] V prostředí nemocnice můžeme tuto společnou řeč chápat jako spolupráci sociálních pracovnic, lékařů, zdravotníků i rodin klientů, která je základem k pomoci hospitalizovaným seniorům při řešení jejich tíživé zdravotně-sociální situace. 49
 50 Počet sociálních šetření v závislosti na ročním období Tabulka č, 6 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (kalendářní měsíce) Měsíc Rok Celkem za celé období Leden Únor Březen Duben Květen Červen Červenec Srpen Září Říjen Listopad Prosinec V tabulce č. 6 jsou zaznamenány počty sociálních šetření v jednotlivých kalendářních měsících. Předpokládala jsem, že v zimních měsících dojde k nárůstu počtu klientů, kteří potřebují pomoc sociálních pracovnic. Domnívala jsem


text:
se, že v tomto období naroste počet klientů bez přístřeší, jejichž sociálně-zdravotní situaci bude potřeba řešit. 50
 51 počet sociálních šetření Graf č. 7 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (kalendářní měsíce) měsíce Analýzou dat se nepotvrdila hypotéza, že nejvíce sociálních šetření se uskutečňuje v zimních měsících. Z grafu č. 7 je patrné, že nejvíce sociálních šetření proběhlo, v daném období, v měsících duben, květen a červenec. V únoru, září a lednu se uskutečnilo průměrně nejméně sociálních šetření Počet sociálních šetření ve vztahu k dětem Tabulka č. 7 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech Rok Novorozenci Děti Ostatní děti Počet šetření za rok/celé období Celkem
 52 počet sociálních šetření Graf. č. 8 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (děti) rok 2007 rok 2008 rok 2009 rok 2010 rok 2011 rok 2012 rok Od roku 2011 řeší sociální pracovnice tíživou sociálně-zdravotní situaci nejenom dospělých klientů, ale i dětí. V roce se sociální šetření týkala 33 dětí, v následujících dvou letech se tento počet zdvojnásobil Podíl novorozenců na sociálních šetřeních ve vztahu k dětem Graf č. 9 Zdroj: vlastní zpracování Sociální šetření v letech (děti) ostatní děti 19% novorozenci 81% Z grafu č. 8 je patrné, že 81% sociálních šetření vztahujících se k dětem se týkala novorozenců. Hypotéza č. 5 a hypotéza č. 6 se bohužel analýzou dat potvrdily. Příčinou tíživé sociálně-zdravotní situace dětí, mnohdy právě narozených, bývá často jejich rodina. Řešení je tedy o to citlivější a náročnější, vyžadující mezioborovou spolupráci mnoha odborníků. 52
 53 3.4.3 Vyhodnocení analyzovaných dat Jak jsem již uvedla, při stanovování hypotéz jsem vycházela ze zkušeností získaných při odborné praxi na Sociálním oddělení Oblastní nemocnice Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje. Základní interní data jsem zpracovala z hledisek, která jsou důležitá zejména pro plánování následné péče o klienty po propuštění z nemocnice. Zpracováním a zkoumáním dat se potvrdila hypotéza č. 1, neboť počet sociálních šetření vzešlých z mezioborové spolupráce lékařů a sociálních pracovnic každoročně narůstá. Ve sledovaném období se na základě žádosti ošetřujících lékařů uskutečnilo sociálních šetření. Při zajišťování následné péče klientům, kteří po propuštění z nemocnice potřebují pro zvládnutí své zdravotně-sociální situace pobytovou sociální službu nebo návaznou zdravotní péči, je jedním z určujících faktorů pohlaví klienta. Analýza dat potvrdila hypotézu č. 2, neboť klientek-žen bylo v daném období o 20 procent více, než klientů-mužů. Ve všech letech sledovaného období byl podíl sociálních šetření žen nadpoloviční. Rovněž hypotéza č. 3 byla potvrzena, neboť senioři v období let tvořili nadpoloviční většinu klientů sociálních pracovnic. Podíl sociálních šetření uskutečněných u klientů ve věku od 65 let výše tvořil v daném období 87 procent. Nejpočetnější skupinou seniorů byli klienti ve věkové kategorii let. Za zajímavý považuji i údaj o počtu klientů, jejichž biologický věk překročil hranici 90 let. Při stanovování hypotézy č. 4 jsem předpokládala, že vzhledem k počtu klientů bez přístřeší bude více sociálních šetření, nutných k řešení jejich nepříznivé zdravotně-sociální situace, v zimních měsících. Tato hypotéza nebyla potvrzena, neboť nejvíce sociálních šetření bylo provedeno v kalendářních měsících duben, květen a červenec. V měsících leden a


text:
únor se naopak sociálních šetření uskutečnilo nejméně. Pomoc při řešení nelehké zdravotně-sociální situace dětí je velmi složitá a citlivá. Rodina dítěte je mnohdy příčinou vzniku takové situace. Z analýzy dat vyplynulo, že v roce 2012 vzrostl počet sociálních šetření vztahujících se k dětem téměř dvojnásobně. Za podstatné a alarmující považuji potvrzení hypotézy č. 6, neboť 81 procent těchto dětí se klienty sociálních pracovnic stalo ihned po svém narození. 53
 54 4 DISKUZE Sociální práce v nemocnicích je v současné době chápána jako nedílná součást péče o nemocného člověka. Sociální pracovníci jsou členy mezioborových týmů, jejichž cílem je navrátit nemocnému člověku zdraví. Za důležité považuji znovu zdůraznit fakt, že zdraví je dle WHO stav úplné tělesné, duševní a sociální pohody, nikoliv pouze nepřítomnost nemoci nebo tělesné choroby. [VURM, 2007] Z analýzy dat v kapitole vyplynulo, že počet klientů, kteří potřebují k řešení své tíživé zdravotně-sociální situace pomoc sociálních pracovnic, narůstá. Na tomto faktu se dle mého názoru podílí několik faktorů: klienti a jejich rodiny jsou informováni o úloze sociálních pracovnic v nemocnici, lékaři vnímají důležitost sociální práce, podmínky ve společnosti, které by rodinám pomohly v péči při rekonvalescenci jejich blízkých, jsou nedostatečné, rodina se o svého nemocného člena nemůže, nebo nechce postarat, nárůst sociálně-patologických jevů ve společnosti. Částečným řešením jsou jistě následné zdravotní a sociální služby, které však pro člověka tolik důležitou blízkost rodiny nahradit nemohou. Úlohou sociálních pracovnic je o těchto službách klienta informovat a v případě potřeby takové služby zajistit. Za problematickou považuji skutečnost, že je klient v nemocnicích hospitalizován pouze v akutní fázi nemoci. Následná péče je řešena v jiném zdravotnickém zařízení nebo některou ze sociálních služeb. Pro klienta představuje nemoc velikou psychickou zátěž a převoz například na oddělení následné péče do jiného, několik kilometrů vzdáleného místa, k psychické pohodě nepřispívá. Mnohdy může tato situace zhoršit sociální vazby s blízkými. Sociální pracovnice se snaží zajistit následnou péči v co možná nejkratší vzdálenosti od místa bydliště klienta a jeho rodiny, ne vždy je to však možné. V souvislosti s touto problematikou považuji za etický problém působení některých blízkých osob klientů na jejich rozhodnutí o sobě samých. Klienti jsou v některých případech ovlivňováni tak, že jejich vlastní zájmy jsou upozaďovány za zájem rodiny. Například argument příbuzných, že pokud si klient vybere pobytovou sociální službu v místě, které je od jejich bydliště nedostupné 54
 55 veřejnou dopravou, nebudou moci svého nemocného člena rodiny navštěvovat, je dle mého názoru neetické a nevhodné. Za celospolečenský problém považuji otázku umírání. Mlčení a přehlížení faktu, že všichni jednou dojdeme ke konci svého života, je stále v mnoha lidech silně zakořeněno. Při své odborné praxi jsem se setkala s klienty, jejichž život se chýlil ke konci a smíření se s touto realitou narušovalo toto všeobecné tabu. Samotné slovo hospic v mnoha lidech vyvolává skličující pocit, zejména v dětech dnešních seniorů. To nemůžu mamince udělat, přece jí nenechám zemřít v hospicu, neříkejte tatínkovi o hospicu, on by to těžce nesl, takto velmi často reagují děti klientů sociálních pracovnic. Proč je pro ně přijatelnější představa, že jejich blízký


text:
zemře v nemocnici nebo na lůžku následné péče, nevím, nicméně se domnívám, že v oblasti informovanosti veřejnosti o funkci hospiců mají sociální pracovníci společně s ostatními odborníky mnoho důležité práce před sebou. Dalším tématem, které je dle mého názoru celospolečenským problémem, je problematika dětí, které se narodí matkám v tíživé zdravotně-sociální situaci. Mnohdy jejich příchod na svět ovlivňují sociálně patologické jevy. Předpokládala jsem, že se při odborné praxi v nemocnici setkám zejména s dětmi, které jsou ohroženy syndromem CAN. Překvapením pro mě bylo potvrzení hypotézy č. 6, neboť většina dětských klientů sociálních pracovnic jsou novorozenci. Tyto děti přicházejí v mnoha případech na svět matkám narkomankám. Jejich start do života je zatížen návykovými látkami, navíc je matky často opouštějí již v porodnici. Domnívám se, že povědomí ani zájem veřejnosti o tento problém nejsou příliš veliké. Reakcí okolí na těhotnou ženu narkomanku bývá opovržení a odsouzení jejího amorálního způsobu života. Úlohou sociálních pracovnic v nemocnici je co možná nejrychlejší pomoc při řešení zdravotně-sociální situace těchto žen a jejich dětí. Zejména v těchto případech je rychlá mezioborová spolupráce mnoha odborníků velmi důležitá. Domnívám se, že je úlohou všech sociálních pracovníků, aby se v rámci prevence o tomto celospolečenském problému více veřejně hovořilo a diskutovalo. Sociální pracovnice se v nemocnici setkávají s osudy klientů, jejichž nepříznivá zdravotně-sociální situace je navíc ovlivněna chorobou. Klienti přemýšlejí o své budoucnosti a s pomocí sociálních pracovnic hledají vhodná řešení své situace. Přání, aby se navrátila doba, ve které se o své blízké postará jejich rodina, je z mého 55
 56 pohledu nereálné. Proto se domnívám, že je sociální práce v nemocnici ze společenského hlediska velmi významná. 56
 57 ZÁVĚR Cílem absolventské práce bylo zmapovat sociální práci v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje. Domnívám se, že je důležité hovořit o podstatě sociální práce v nemocnici, neboť vědomí, že v případě nemoci není klient na řešení své zdravotně-sociální situace sám, je velmi významné. Pro budoucí sociální pracovníky by se tato absolventská práce mohla stát podnětem při plánování odborné praxe, kterou jsou povinni absolvovat v rámci studia oboru Sociální práce. Odborná literatura věnovaná problematice sociální práce ve zdravotnictví je hlavním zdrojem informací uvedených v teoretické části. Za zajímavou považuji kapitolu věnovanou historii kolínské nemocnice. Činnost sociálních pracovnic v nemocnici je ovlivňována mnoha faktory. Nejpodstatnější a nejdůležitější z těchto faktorů jsou v této části absolventské práce popsány, stejně jako možnosti následné péče pro klienty po propuštění z nemocnice. Praktická část je rozdělena do několika kapitol. První z nich jsou věnovány popisu konkrétních činností sociálních pracovnic a jejich spolupráci s ostatními odborníky. Dále způsobu, kterým jsou studenti oboru Sociální práce vedeni při odborných praxích. V neposlední řadě je tato kapitola věnována seznámení se s projektem Dobrovolnického centra Slunečnice, které vzniklo z podnětu jedné ze sociálních pracovnic, která je současně koordinátorkou tohoto centra. Druhá kapitola praktické části absolventské práce je věnována analýze sociálních šetření, která se uskutečnila na základě žádosti ošetřujících lékařů hospitalizovaných klientů. Ze závěrů analýzy vyplynulo, jak je pro klienty podstatná spolupráce lékařů a sociálních pracovnic při řešení jejich


text:
tíživé zdravotně-sociální situace. Zároveň se, dle mého názoru, potvrdil význam sociální práce v nemocnici. Domnívám se, že se mi podařilo naplnit cíle absolventské práce. Na závěr bych chtěla zdůraznit význam všech členů týmu, kteří se v nemocnici na péči o nemocné podílejí. Zároveň považuji za důležité, aby každý z tohoto týmu měl vždy na paměti, že člověk je především bio-psycho-socio-spirituální bytost. Empatie, přívětivá tvář a vlídné slovo jsou nedílnou součástí práce všech pomáhajících profesí. 57
 58 РЕЗЮМЕ Социальная pабота в Областной больнице Колин, а. о., больнице средней Чехии Тему выпускной работы я выбрала, так как я в этой больнице проходила практику. Я в первый раз видела, какое значение имeет социальная pабота в больнице. Эта pабота очень интереснaя и мне очень понравилась не только эта работа, но и междисциплинарное сотрудичество социальных работников, врачей, медицинcких работников и психологов. Целью моей выпускной работы было обнаружить важность социальной pаботы в больнице. Расследовать способ взаимодействия социальных работников и остальных специалистов, которые помогают больным клиентам, и как это сотрудничество развивалось с ого года до современности. Частной целью я установила обнаружить что значит Доброво льческой центр Слунечнице в своей сущности. Теоретическую часть выпускной работы я посвятила истории и современности социальной работы в здравоохранении, истории и современности больницы в городе Колин и социальной pаботе здесь. Я стремилась описать всё, что имeет связанность с социальной pаботой в больнице. В практической части я описала добровольческую деятельность, которая является проектом одной из социальныx работниц. Дальше я составила статистику развития междисциплинарногo сотрудичествa социальных работников и медицинcких работников в связи с помощью больным клиентам с 2007-ого до 2013-oго года. Я исследовала количество социальных дознаний клиентов. Это исследование я оценила успешным. Cтатистикa показала, что ежегодно возрастает количество клиентов, которым необходимa раздобыть социальнaя помощь. Я узнала, что для клиентов имеет междисциплинарное сотрудичество существенное значение. Я тоже оценила успешным представление проекта 58
 59 "Добровольческий центр Слунечнице". Этот проект помогает больным и престарелым клиентам на отделении Геронтологии c услугoй Социальная кровать. Ключевые слова: социальная работа, социальный работник, больница, клиент, здравоохранение, междисциплинарное сотрудичество. 59
 60 BIBLIOGRAFIE Monografie 1. DRAGANOVÁ, H. a kol. Sociálna starostlivosť. Martin: Osveta, 2006, 1.vyd. 95 s., ISBN HAŠKOVCOVÁ, H. Sociální gerontologie. Praha: Galén, 2012, 1.vyd. 194 s., ISBN HONZÁK, R. Komunikační pasti v medicíně. Praha: Galén, 1999, 2.vyd, 166 s., ISBN CHARVÁTOVÁ, D. Metody sociální práce. Praha: SPN, 1990, ISBN KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie nemoci. Praha: Grada Publishing s., ISBN KŘIVOHLAVÝ, J Psychologie zdraví. Praha: Portál, 279 s. ISBN KUZNÍKOVÁ, I., a kol. Sociální práce ve zdravotnictví. 1. vyd. Praha: Grada Publishing, 2011, 224 s. ISBN MATOUŠEK, O. a kol. Sociální práce v praxi. Praha: Portál, vyd. 351 s. ISBN X. 9. MATOUŠEK, O. a kol. Základy sociální práce. 2. Vyd. Praha: Portál ISBN MOJŽÍŠOVÁ, A. Kapitoly sociální práce. České Budějovice ISBN MUSIL, L. Ráda bych vám pomohla, ale... Dilemata práce s klienty v organizacích.brno: Marek Zeman s. ISBN NOVÁKOVÁ, I Zdravotní nauka 2. díl-učebnice pro obor sociální činnost. Praha: Grada. 208 s. ISBN SVATOŠOVÁ, M. Hospic a umění doprovázet. 6. vyd. Kostelní Vydří: Karmelitánské nakladatelství, 2008, 151 s. ISBN TOMEŠ, I. Sociální politika teorie


text:
a mezinárodní zkušenost. Vyd. Praha: Socioklub, 2001, 264 s. ISBN ÚLEHLA, I. Umění pomáhat. Praha: Slon ISBN VURM, V., a kol. Vybrané kapitoly z veřejného a sociálního zdravotnictví. 1. vyd. Praha: Triton, 2007, 125 s. ISBN
 61 Seriálové publikace 17. KODYMOVÁ, P. Celoživotní vzdělávání českých sociálních pracovnic-realita a ideály v roce Fórum sociální práce. UK, Filozofická fakulta. 2010, č. 1, s ISSN RÁKOSNÍK, J.: TOMEŠ, I. Ohlédnutí po 20 letech-co se muselo v sociální sféře reformovat na cestě od komunismu zpět ke kapitalismu. Fórum sociální práce. UK, Filozofická fakulta. 2010, č. 1, s ISSN Elektronické dokumenty 19. Česko. Zákon č. 96/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání způsobilosti k výkonu nelékařských zdravotnických povolání a k výkonu činnosti souvisejících s poskytováním zdravotní péče a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o nelékařských zdravotnických povoláních) [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 20. Česko. Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické službě a o změně některých zákonů (zákon o dobrovolnické službě). [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 21. Česko. Vyhláška č. 55/2011 Sb., o činnostech zdravotnických pracovníků a jiných odborných pracovníků. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 22. Definice sociální práce. Sociální revue. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 23. Definice sociální práce. Základy sociální práce. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 24. Sociální pracovník, sociální šetření. Slovník pojmů. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 25. Sociální služby, supervize. Slovník pojmů. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 26. Veřejné zdravotnictví. Koreček. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 61
 62 27. Historie zdravotnictví v Kolíně. Obrat. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 28. Historie nemocnice v Kolíně. Nemocnice Kolín.[online] [cit ]. Dostupné z WWW: 29. Počet lůžek. UZIS ČR. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 30. Komunitní plánování. Město Kolín. [online] [cit ]. Dostupné z WWW:http://www.mukolin.cz/prilohy/Texty/3034/51komunitni_plan_socialnich_sluze b_mesta_kolina.pdf. 31. Etický kodex. Tyfloservis. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 32. Multidisciplinární tým. FNOL. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: multidisciplinární tým Multidisciplinární péče. UNI. [online] [cit ].Dostupné z WWW: 34. Pečovatelská služba Kolín.MU Kolín. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 35. Tísňová péče. Život 90. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 36. Městský domov důchodců Kolín. MU Kolín. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 37. Ubytovna pro osoby bez přístřeší. MU Kolín. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 38. Dětské centrum. Kolín. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 62
 63 39. Dům pro matky s dětmi. Charita Praha. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 40. Dávky pro osoby se zdravotním postižením. MPSV. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 41. Dávky státní sociální podpory. MPSV. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 42. Dávky pomoci v hmotné nouzi. MPSV. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 43. Dobrovolník. Dobrovolnictví. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 44. Dobrovolnictví v nemocnicích. Lékořice. [online] [cit ]. Dostupné z WWW: 63
 64 SEZNAM PŘÍLOH Příloha č. 1 Mapa areálu nemocnice Příloha č. 2 Formulář sociálního šetření Příloha č. 3 Souhlasím s uvedením dat nasbíraných v Oblastní nemocnici Kolín, a. s., nemocnici Středočeského kraje Příloha č. 4 Souhlas s uvedením dat nasbíraných v Dobrovolnickém centru


text:
Slunečnice 64
 65 Příloha č. 1 Mapa areálu nemocnice
 66 Příloha č. 2 Záznamový arch sociálního šetření Sociální oddělení Sociální šetření Oddělení: Jméno a příjmení: Datum narození: Adresa: Stav: Telefon: Blízké osoby: Sociální šetření zahájeno na základě: o žádosti lékaře o návštěvy rodinných příslušníků o vyžádání klienta o aj. Datum přijetí k hospitalizaci: Datum zahájení sociálního šetření: Důvod přijetí
 67 Příloha č. 2 pokračování Ošetřující lékař: Obvodní lékař: Bydlení klienta: panelovém bytě p. výtahem klient žije v bytovém domě p. žije v rodinném domě zařízení sociálních služeb Soběstačnost, sebeobsluha klienta: (chůze, péče o sebe, užívání léků, domácnost, nákupy, vaření, styl bydlení - způsob vytápění, hygiena - vana, sprcha, toaleta) Příjmy: plat Klientovo povolání (i dřívější):
 68 Příloha č. 2 pokračování Příspěvek na péči: ano st. Vyřizuje Úřad práce: Klient je držitelem průkazu mimořádný ano Diabetes: Indikována rehabilitace: Nácvik: Pohyblivost toho času: Chůze: s pomůckou: ko Sed: pomocí Horní končetiny: Chování:
 69 Příloha č. 2 pokračování Komunikace: Orientace: časem Paměť: dlouhodobá Zrak: Sluch: Sociální služby využívané klientem: yužívá žádné služby Indikovaná domácí péče: Žádost do domova pro seniory: kam, kdy: Žádost na lůžka následné péče: kam, kdy: kam:


text:
Tato stránka obsahuje Zakládací smlouvu, Statut a Příspěvkový řád společnosti matice Křemešnická o.p.s. (Statut je kompletní dokumet, který obsahuje všechny články Zakládací smlouvy)
 dle § 4 zákona č. 248/1995 Sb. o obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů
 I. Založení, název a sídlo společnosti
 1. Zakladatelé Ing. Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641 a Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641 zakládají dnešním dnem touto zakládací smlouvou obecně prospěšnou společnost ve smyslu zákona č. 248/1995 Sb. o obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů.
 2. Obecně prospěšná společnost bude mít název Matice Křemešnická o.p.s. (dále jen „Společnost“). Sídlo Společnosti je Pod Náspem 641, 393 01 Pelhřimov.
 II. Druh poskytovaných služeb
 1. Účelem Společnosti je poskytování obecně prospěšných služeb, jejichž cílem je rozvoj poutního místa Křemešník a to zejména:
 a. pořádání odborných přednášek, školení, duchovních akcí a cvičení,
 b. osvětová, vzdělávací a muzejní činnost,
 c. komunikace s orgány státní správy, samosprávy a s orgány Evropské unie při spolupráci na rozvoji regionu,
 d. podpora a rozvoj volnočasových aktivit,
 e. ochrana rázu krajiny,
 f. rozvoj infrastruktury turistických, naučných a cyklistických stezek,
 g. získávání finančních prostředků a jejich využívání na opravy budov v okolí poutního místa Křemešník a restaurování uměleckých děl v areálu kostela Nejsvětější Trojice,
 h. získávání finančních prostředků a jejich využívání na jakékoliv další veřejně prospěšné aktivity v souladu s cílem komplexního rozvoje poutního místa Křemešník.
 2. Správní rada je oprávněna rozhodnout o rozšíření rozsahu poskytovaných služeb, pokud bude zřejmá jejich potřeba. Obdobně je oprávněna rozhodnout o zrušení služby.
 3. Společnost může vykonávat kromě obecně prospěšných služeb, k jejichž poskytování byla založena, i jiné činnosti (dále jen „doplňková činnost“) za podmínky, že doplňkovou činností bude dosaženo účinnějšího poskytování obecně prospěšných služeb a zároveň tím nebude ohrožena kvalita, rozsah a dostupnost obecně prospěšných služeb. O předmětu a rozsahu doplňkových činností Společnosti nad rámec vymezených v zakládající smlouvě rozhoduje správní rada.
 4. Předmět a rozsah doplňkových činností Společnosti:
 a. výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona,
 b. pronájem nemovitostí.
 1. Obecně prospěšné činnosti budou poskytovány všem účastníkům (dále jen "klient") jednotlivých aktivit stejným způsobem bez jakéhokoli rozdílu.
 2. Služby Společnosti mohou být poskytovány na základě rozhodnutí správní rady i za úplatu. Ceny se stanoví pro klienty jednotlivých druhů služeb jednotlivě. Ceník služeb bude zveřejněn v sídle společnosti.
 3. V případě, že společnost získá pro poskytování služeb podporu z externích zdrojů, zejména ze zdrojů veřejných, a takováto podpora bude podmíněna splněním určitých předpokladů pro poskytování služeb Společnosti, budou příslušné služby poskytovány v souladu s takovými podmínkami.
 4. Rozsah poskytování služeb musí být vždy přiměřený aktuálním hospodářským poměrům Společnosti.
 5. Společnost nemusí poskytovat své služby mj. v případech, kdy jsou odůvodněné předpoklady, že obdobná služba či podpora může být účinně poskytnuta jinou organizací či z jiných zdrojů, zejména když pro účely poskytování takových služeb nebo podpory byla zřízena určitá organizace nebo vyčleněny určité zdroje.
 6. Společnost je oprávněna odmítnout službu zejména v případě, že klient nesouhlasí s poskytnutím potřebných podkladů


text:
nebo s požadovanou součinností. Dále je Společnost oprávněna odmítnout službu, pokud kapacita Společnosti je zcela vyčerpána a klient nepřijme nabídku pozdějšího termínu.
 IV. Doba trvání společnosti
 VI. Ředitel společnosti
 1. Prvním ředitelem Společnosti je Ing. Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641.
 2. Ředitel Společnosti je statutárním orgánem Společnosti, jenž řídí činnost Společnosti a jedná jejím jménem. Společnost může zastupovat člen správní rady nebo jiná osoba, a to na základě plné moci udělené ředitelem. Podepisování jménem Společnosti se děje tak, že k napsanému nebo vytištěnému názvu Společnosti připojí jednající svůj podpis.
 3. Ředitele jmenuje a odvolává správní rada.
 4. Ředitelem může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům.
 5. Ředitel nesmí být členem správní rady ani dozorčí rady, je však oprávněn se zúčastnit jednání správní rady i dozorčí rady s hlasem poradním.
 6. Ředitel vykonává funkci ve smluvním poměru ke Společnosti. Funkci je povinen vykonávat s péčí řádného hospodáře a zachovat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejíchž zveřejnění by způsobilo společnosti škodu. Při porušení těchto povinností je odpovědný za vzniklou škodu.
 7. Úkony týkající se vztahu ředitele ke Společnosti činí správní rada.
 2. První členy správní rady jmenovali zakladatelé. První správní rada má šest členů.
 3. Počet členů správní rady musí být dělitelný třemi. Správní rada má nejméně tři členy. Funkční období členů správní rady je tříleté. Funkci člena správní rady lze zastávat opakovaně po neomezený počet funkčních období.
 4. Členy správní rady jmenuje zakladatel z členů shromáždění. Členové shromáždění jsou oprávněni zakladatelům navrhovat vhodné kandidáty na členy správní rady.
 5. Členem správní rady může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům. Členství ve správní radě je neslučitelné s členstvím v dozorčí radě téže Společnosti a s funkcí ředitele Společnosti.
 6. Prvními členy správní rady jmenovanými zakladateli jsou:
 a. Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641,
 b. Ing. Jan Matějů, bytem 393 01 Pelhřimov, Cholossiova 907,
 c. Ing. Miroslav Březina, bytem 393 01 Pelhřimov, Jiřího Líra 2127,
 d. Ing. Magda Vaňková, bytem 588 22 Luka nad Jihlavou, náměstí 9. Května 15,
 e. Mgr. Petr Holkup, bytem 39301 Pelhřimov, Menhartova 1602,
 f. Ing. Jiří Blažek, bytem 393 01, Pelhřimov, Řemenovská 2003.
 7. Členové správní rady volí ze svého středu předsedu, který svolává a řídí schůze správní rady. V případě nepřítomnosti předsedy může usnášeníschopná správní rada prostou většinou přítomných hlasů rozhodnout o jiném předsedajícím.
 8. Schůze správní rady se koná alespoň dvakrát ročně. Pozvánka na schůzi správní rady ve formě elektronické pošty (e-mailem) musí být doručena s předstihem nejméně deseti dnů a musí obsahovat návrh programu jednání. Členové správní rady se mohou práva na řádné svolání schůze vzdát.
 9. Členové správní rady mohou odsouhlasit usnesení správní rady i telefonicky, nebo prostřednictvím elektronické komunikace, bez svolání schůze (per rollam). V tomto případě předseda správní rady všem členům správní rady vhodným způsobem zašle návrh usnesení s příslušnou dokumentací k odsouhlasení. Členové správní rady se k rozhodnutí per rollam vyjadřují tak, že na předložený návrh usnesení vhodným způsobem


text:
jednoznačně označí svoje rozhodnutí z nabídky „souhlasím“ nebo „nesouhlasím“ nebo „zdržuji se“. Svoje rozhodnutí zašlou zpět k rukám předsedy správní rady stejnou, nebo obdobnou formou, jakou obdrželi návrh usnesení. Rozhodování per rollam je nepřípustné v případech dle čl. VIII. odst. 1 a odst. 2.
 10. Schůze správní rady je usnášeníschopná, je-li přítomna alespoň nadpoloviční většina všech členů správní rady. Pro přijetí usnesení je třeba souhlasu většiny přítomných členů. Pro přijetí usnesení dle čl. VIII. odst. 1 a odst. 2 je nutná dvoutřetinová většina všech členů správní rady.
 11. Při rozhodování je hlasovací právo členů správní rady rovné. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy správní rady. Platí, že výkon funkce člena správní rady je osobní.
 12. O každém zasedání správní rady (nejde-li o případ hlasování per rollam) je vyhotoven zápis, který vyhotovuje ustanovený zapisovatel a je podepisován předsedajícím správní rady a jedním z dalších členů správní rady.
 13. Členství ve správní radě zaniká:
 c. písemným odstoupením adresovaným řediteli společnosti,
 d. odvoláním.
 14. Zakladatel odvolá člena správní rady v případě, že tento člen přestane splňovat podmínky pro členství ve správní radě podle § 10 odst. 3 zákona č. 248/1995 Sb., nebo poruší-li závažným způsobem nebo opakovaně uvedený zákon, tuto zakládací smlouvu nebo statut (byl-li vydán) Společnosti. Navrhnout odvolání člena správní rady má ředitel, členové dozorčí rady a členové shromáždění.
 VIII. Působnost správní rady
 1. Správní radě náleží jmenovat a odvolávat ředitele Společnosti a dohlížet na jeho činnost.
 2. Správní rada vydává předchozí souhlas písemnou formou k právnímu úkonu, kterým Společnost:
 a. nabývá, zcizuje nebo zatěžuje nemovitou věc,
 b. pronajímá nemovitý majetek Společnosti,
 c. nabývá nebo zcizuje movitou věc, zřizuje věcné břemeno nebo předkupní právo u movité věci, jejíž cena je vyšší než hodnota veřejné zakázky malého rozsahu podle zákona upravujícího veřejné zakázky,
 d. nabývá nebo zcizuje autorská práva nebo průmyslová práva,
 e. zakládá jinou právnickou osobu a vkládá peněžitý nebo nepeněžitý majetek do této právnické osoby.
 3. Předchozí souhlas k právním úkonům dle čl. VIII. odst. 2. je správní rada povinna oznámit do 7 dnů ode dne jeho vydání řediteli a dozorčí radě.
 4. Správní rada schvaluje:
 a. rozpočet Společnosti,
 b. řádnou a mimořádnou účetní závěrku a výroční zprávu Společnosti,
 c. předmět a rozsah doplňkových činností dle § 17 zákona č. zákona č. 248/1995 Sb. nad rámec vymezený v zakládací smlouvě.
 5. Správní rada rozhoduje o:
 a. změně druhu, rozsahu a podmínek poskytovaných obecně prospěšných služeb poskytovaných Společností,
 b. schvalování změn zakládací smlouvy,
 c. přechodu práv a povinností zakladatelů stanovených tímto zákonem na jinou osobu, zemřeli-li oba zakladatelé bez právních nástupců.
 6. Správní rada dále rozhoduje o zrušení Společnosti, a v případě dle § 4 odst. 4 zákona č. 248/1995 Sb. rozhoduje o určení obecně prospěšné společnosti, na kterou se převede likvidační zůstatek.
 7. Správní rada může vydat statut Společnosti, který upravuje podrobnosti její činnosti. Správní rada schvaluje změnu statutu Společnosti, byl-li vydán.
 8. Správní rada dbá na zachování účelu, pro který byla Společnost založena, a na řádné hospodaření s jejím majetkem.
 9. Členové správní rady jsou povinni vykonávat svou funkci s


text:
péčí řádného hospodáře a zachovávat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejichž prozrazení by mohlo způsobit Společnosti škodu. V případě pochybností, zda člen správní rady jednal s péčí řádného hospodáře, musí tento člen správní rady prokázat, že s péčí řádného hospodáře jednal. Ti členové správní rady, kteří společným jednáním způsobili Společnosti porušením povinností při výkonu funkce škodu, odpovídají za tuto škodu společně a nerozdílně. Ujednání mezi členem správní rady a Společností vylučující nebo omezující odpovědnost člena správní rady za škodu je neplatné.
 IX. Dozorčí rada
 2. Dozorčí rada má 3 členy. Funkční období členů dozorčí rady je tříleté. Funkci členy dozorčí rady lze zastávat opakovaně po neomezený počet funkčních období.
 3. První členy dozorčí rady jmenovali zakladatelé.
 4. Členem dozorčí rady může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům. Členství v dozorčí radě je neslučitelné s členstvím ve správní radě téže Společnosti a s funkcí ředitele Společnosti.
 5. Členy dozorčí rady jmenuje zakladatel. Členové shromáždění jsou oprávněni zakladatelům navrhovat vhodné kandidáty na členy dozorčí rady.
 6. Prvními členy dozorčí rady jmenovanými zakladateli jsou:
 a. Mgr. Jan Klubal, bytem 393 01 Pelhřimov, Rynárecká 468,
 b. Ing. Miloslav Paták, bytem 393 01 Pelhřimov, Menhartova 1553,
 c. Mgr. Milan Paták, bytem 393 01 Pelhřimov, Menhartova 1553.
 7. Členové dozorčí rady volí ze svého středu předsedu, který svolává a řídí schůze dozorčí rady. V případě nepřítomnosti předsedy může usnášeníschopná dozorčí rada prostou většinou přítomných hlasů rozhodnout o jiném předsedajícím.
 8. Schůze dozorčí rady se koná alespoň jednou ročně. Pozvánka na schůzi dozorčí rady ve formě elektronické pošty (e-mailem) musí být doručena s předstihem nejméně deseti dnů a musí obsahovat návrh programu jednání. Členové dozorčí rady se mohou práva na řádné svolání schůze vzdát.
 9. Členové dozorčí rady mohou odsouhlasit usnesení dozorčí rady i telefonicky, nebo prostřednictvím elektronické komunikace, bez svolání schůze (per rollam). V tomto případě předseda dozorčí rady všem členům dozorčí rady vhodným způsobem zašle návrh usnesení s příslušnou dokumentací k odsouhlasení. Členové dozorčí rady se k rozhodnutí per rollam vyjadřují tak, že na předložený návrh usnesení vhodným způsobem jednoznačně označí svoje rozhodnutí z nabídky „souhlasím“ nebo „nesouhlasím“ nebo „zdržuji se“. Svoje rozhodnutí zašlou zpět k rukám předsedy dozorčí rady stejnou, nebo obdobnou formou, jakou obdrželi návrh usnesení.
 10. Schůze dozorčí rady je usnášeníschopná, je-li přítomna nadpoloviční většina všech členů. Pro přijetí usnesení je třeba souhlasu většiny přítomných členů.
 11. Při rozhodování je hlasovací právo členů dozorčí rady rovné. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy dozorčí rady. Platí, že výkon funkce člena dozorčí rady je osobní.
 12. O každém zasedání dozorčí rady (nejde-li o případ hlasování per rollam) je vyhotoven zápis, který vyhotovuje ustanovený zapisovatel a je podepisován předsedajícím dozorčí rady a jedním z dalších členů dozorčí rady.
 13. Členství v dozorčí radě zaniká:
 14. Zakladatel odvolá člena dozorčí rady v případě, že tento člen přestane splňovat podmínky pro členství v dozorčí radě podle § 10 odst. 3 zákona č. 248/1995 Sb., nebo poruší-li závažným způsobem nebo opakovaně uvedený zákon, tuto zakládací smlouvu nebo statut (byl-li vydán)


text:
Společnosti.
 X. Působnost dozorčí rady
 1. Dozorčí rada:
 a. přezkoumává řádnou a mimořádnou účetní závěrku a výroční zprávu Společnosti,
 b. nejméně jedenkrát ročně podává zprávu řediteli a správní radě o výsledcích své kontrolní činnosti,
 c. dohlíží na to, že Společnost vyvíjí činnost v souladu se zákony a zakládací smlouvou Společnosti.
 2. Dozorčí rada je oprávněna:
 a. nahlížet do účetních knih a jiných dokladů a kontrolovat tam obsažené údaje,
 b. svolat mimořádné jednání správní rady, jestliže to vyžadují zájmy Společnosti.
 3. Dozorčí rada je povinna upozornit ředitele a správní radu na porušení zákonů, ustanovení zakládací smlouvy nebo statutu (byl-li vydán), na nehospodárné postupy, popřípadě na další nedostatky v činnosti Společnosti. Dozorčí rada je oprávněna stanovit řediteli nebo správní radě lhůtu k zjednání nápravy. Není-li náprava zjednána, dozorčí rada má povinnost neprodleně informovat o zjištěných nedostatcích Společnosti zakladatele.
 4. Členové dozorčí rady jsou oprávněni účastnit se všech zasedání správní rady, a pokud si to přejí, mohou se vyjádřit k jakémukoliv bodu, nemají však právo hlasovat.
 XI. Shromáždění členů
 1. Shromáždění členů je orgánem Společnosti.
 2. Členem shromáždění se právnická osoba, nebo fyzická osoba stává zasláním vyplněné přihlášky na adresu sídla Společnosti a zaplacením členského příspěvku. Podpisem přihlášky osoba vyjadřuje souhlas se statutem (byl-li vydán) a zakládací smlouvou Společnosti.
 3. Členové shromáždění jsou oprávněni zakladatelům navrhovat vhodné kandidáty na členy správní a dozorčí rady.
 4. Další působnost shromáždění členů, jakož i náležitosti přihlášky a výši členského příspěvku stanoví statut Společnosti.
 XII. Odměňování členů správní rady, členů dozorčí rady a ředitele společnosti
 1. Členům správní rady, členům dozorčí rady a řediteli Společnosti lze za výkon jejich funkce vyplácet odměnu.
 2. O výši a způsobu stanovení odměny členů dozorčí rady a ředitele Společnosti rozhoduje správní rada. O výši a způsobu stanovení odměny členů správní rady rozhoduje zakladatel.
 3. Výše i způsob stanovení odměny jednotlivých členů správní rady a dozorčí rady se může lišit.
 4. Podmínkou výplaty jakékoli odměny za výkon funkce je existence platné a účinné písemné smlouvy mezi příjemcem odměny a Společností.
 5. Společnost je oprávněna zveřejnit výši všech odměn poskytnutých podle tohoto článku.
 XIII. Povinnosti při hospodaření
 1. Správní rada Společnosti je odpovědná za její řádné hospodaření.
 2. Správní rada je povinna zajistit řádné vedení úřednictví a sestavení řádných i mimořádných účetních závěrek.
 1. Za každé účetní období bude vypracována výroční zpráva Společnosti. Společnost vypracovává a
 zveřejňuje výroční zprávu o činnosti a hospodaření Společnosti v termínu, který stanoví správní rada, ale nejpozději do šesti měsíců po skončení účetního období. První zprávu zveřejní nejpozději osmnáct měsíců po vzniku Společnosti.
 2. Účelem výroční zprávy je informovat o činnosti a hospodaření Společnosti.
 3. Výroční zpráva o činnosti Společnosti kromě náležitostí stanovených zákonem č. 563/1991 Sb., o
 účetnictví obsahuje informace o:
 a. všech činnostech uskutečněných v účetním období v rámci obecně prospěšných služeb a
 doplňkové činnosti a jejich zhodnocení,
 b. lidských zdrojích,
 c. výnosech v členění podle zdrojů,
 d. vývoji a stavu fondů Společnosti k rozvahovému dni,
 e. stavu majetku Společnosti a jejích závazků k rozvahovému dni a o jejich struktuře,
 f. celkovému objemu nákladů v členění


text:
na náklady vynaložené pro plnění obecně prospěšných služeb, pro plnění doplňkových činností a na vlastní činnost Společnosti, včetně výše nákladů na odměnu ředitele a na odměny členů správní rady a členů dozorčí rady,
 g. změny zakládací smlouvy, změny ve složení správní rady, dozorčí rady a o změny osoby ředitele, k nimž došlo v průběhu účetního období.
 XV. Způsob zveřejňování výroční zprávy
 Ve smyslu ustanovení § 20 zákona č. 248/1995 Sb., o obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů Společnost uloží do 30 dnů po schválení správní radou výroční zprávu o činnosti Společnosti do sbírky listin rejstříku obecně prospěšných společností.
 XVI. Majetkový vklad zakladatelů společnosti
 Zakladatel Ing. Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641 se zavazuje složit na nově zřízený účet Společnosti peněžitý vklad ve výši 25.000,- Kč (slovy: dvacet pět tisíc korun českých), a to nejpozději do 12 měsíců od vzniku Společnosti. Zakladatel Vít Škoda, bytem 393 01 Pelhřimov, Pod Náspem 641 se zavazuje složit na nově zřízený účet Společnosti peněžitý vklad ve výši 25.000,- Kč (slovy: dvacet pět tisíc korun českých), a to nejpozději do 12 měsíců od vzniku Společnosti. Splacené vklady se stávají majetkem Společnosti.
 XVII. Salvatorní ustanovení
 V případě, že některé ustanovení této zakládací smlouvy se, ať už vzhledem k platnému právnímu řádu, nebo vzhledem k jeho změnám ukáže neplatným, neúčinným nebo sporným, anebo některá ustanovení chybí, zůstávají ostatní ustanovení touto skutečností nedotčena. Na místo dotčeného ustanovení nastupuje ustanovení příslušného obecně závazného právního předpisu, které je svou povahou a účelem nejbližší zamýšlenému účelu zakládací smlouvy.
 1. Není-li zakladatel, vstupuje do jeho práv a povinností jeho právní nástupce.
 2. Pokud zakládací smlouva opravňuje k určitému úkonu zakladatele, myslí se tím jeden ze dvou zakladatelů.
 3. Nestanoví-li tato zakládací smlouva jinak, řídí se právní vztahy Společnosti zákonem č. 248/1995 Sb. o obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů a dále obecně závaznými předpisy.
 V Pelhřimově dne 4. 12. 2013
 Matice Křemešnická o.p.s. je obecně prospěšnou společností zapsanou v Obchodním rejstříku u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod spisovou značkou O 336 ze dne 13. 12. 2013.
 Matice Křemešnická o.p.s. navazuje na duchovní odkaz spolku Matice křemešnická, kterou v prosinci 1935 založil a vedl tehdejší pelhřimovský děkan Msgre. F. B. Vaněk.
 Posláním Matice Křemešnické o.p.s. je duchovní a materiální rozvoj poutního místa Křemešník.
 Název, sídlo a činnost sdružení
 1. Název: Matice Křemešnická o.p.s.
 Nehrozí-li nebezpečí záměny, lze běžně použití i jednodušší tvary názvu „Matice Křemešnická“ nebo „Matice“ nebo „MK“. Tyto názvy mají totožný význam jako oficiální název.
 2. Sídlo: Pod Náspem 641, Pelhřimov, PSČ 393 01
 3. IČ: 024 39 191
 4. Bankovní spojení společnosti: 66554436/2010 (FIO Banka).
 5. Zakladatelé: Ing. Vít Škoda nar. 11. 4. 1967, Vít Škoda nar. 18. 6. 1992.
 6. Společnost byla založena Zakládací smlouvou ze dne 4. 12. 2013.
 7. Doba trvání společnosti: Společnost byla založena na dobu neurčitou.
 8. Druhy poskytovaných služeb:
 h. získávání finančních prostředků a jejich využívání na jakékoli další veřejně prospěšné aktivity v souladu s cílem komplexního rozvoje poutního místa Křemešník
 Doplňkové činnosti


text:
slouží k účinnějšímu poskytování obecně prospěšných služeb a zároveň těmito činnostmi nesmí být ohrožena kvalita, rozsah a dostupnost obecně prospěšných služeb. O předmětu a rozsahu doplňkových činností nad rámec vymezených v zakládající smlouvě a statutu rozhoduje správní rada.
 9. Statutem se rozumí pro účely tohoto dokumentu tento Statut schválený Správní radou ze dne 18. 1. 2014.
 10. Smlouvou se pro účely tohoto dokumentu rozumí Zakládací smlouva ze dne 4. 12. 2013.
 11. Zákonem se rozumí pro účely tohoto dokumentu rozumí zákon č. 248/1995 Sb. o obecně prospěšných společnostech a o změně některých zákonů.
 12. Společností se rozumí pro účely tohoto dokumentu Matice Křemešnická o.p.s.
 2. Působnost orgánů společnosti a jejich vzájemné vztahy upravuje Zakládací smlouva a případně zpřesňuje Statut Matice.
 1. Ředitel Společnosti je statutárním orgánem Společnosti, jenž řídí činnost Společnosti a jedná jejím jménem. Společnost může zastupovat člen správní rady nebo jiná osoba, a to na základě plné moci udělené ředitelem. Podepisování jménem Společnosti se děje tak, že k napsanému nebo vytištěnému názvu Společnosti připojí jednající svůj podpis.
 2. Ředitele jmenuje a odvolává správní rada.
 3. Ředitelem může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům. Bezúhonností se pro tyto účely míní to, že osoba nebyla pravomocně odsouzena za úmyslný trestný čin.
 4. Ředitel nesmí být členem správní rady ani dozorčí rady, je však oprávněn se zúčastnit jednání správní rady i dozorčí rady s hlasem poradním.
 5. Ředitel vykonává funkci ve smluvním poměru ke Společnosti. Funkci je povinen vykonávat s péčí řádného hospodáře a zachovat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejíchž zveřejnění by způsobilo společnosti škodu. Při porušení těchto povinností je odpovědný za vzniklou škodu.
 6. Úkony týkající se vztahu ředitele ke Společnosti činí správní rada.
 5. Členem správní rady může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům. Bezúhonností se pro tyto účely míní to, že osoba nebyla pravomocně odsouzena za úmyslný trestný čin. Členství ve správní radě je neslučitelné s členstvím v dozorčí radě téže Společnosti a s funkcí ředitele Společnosti.
 6. Členové správní rady volí ze svého středu předsedu, který svolává a řídí schůze správní rady. V případě nepřítomnosti předsedy může usnášeníschopná správní rada prostou většinou přítomných hlasů rozhodnout o jiném předsedajícím.
 7. Schůze správní rady se koná alespoň dvakrát ročně. Pozvánka na schůzi správní rady ve formě elektronické pošty (e-mailem) musí být doručena s předstihem nejméně deseti dnů a musí obsahovat návrh programu jednání. Členové správní rady se mohou práva na řádné svolání schůze vzdát.
 8. Členové správní rady mohou odsouhlasit usnesení správní rady i telefonicky, nebo prostřednictvím elektronické komunikace, bez svolání schůze (per rollam). V tomto případě předseda správní rady všem členům správní rady vhodným způsobem zašle návrh usnesení s příslušnou dokumentací k odsouhlasení. Členové správní rady se k rozhodnutí per rollam vyjadřují tak, že na předložený návrh usnesení vhodným způsobem jednoznačně označí svoje rozhodnutí z nabídky „souhlasím“ nebo „nesouhlasím“ nebo „zdržuji se“. Svoje rozhodnutí zašlou zpět k rukám předsedy správní rady stejnou, nebo obdobnou formou, jakou obdrželi návrh usnesení. Rozhodování per rollam


text:
je nepřípustné v případech dle čl. IV. odst. 14 a odst. 15.
 9. Schůze správní rady je usnášeníschopná, je-li přítomna alespoň nadpoloviční většina všech členů správní rady. Pro přijetí usnesení je třeba souhlasu většiny přítomných členů. Pro přijetí usnesení dle čl. IV. odst. 14 a odst. 15 je nutná dvoutřetinová většina všech členů správní rady.
 10. Při rozhodování je hlasovací právo členů správní rady rovné. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy správní rady. Platí, že výkon funkce člena správní rady je osobní.
 11. O každém zasedání správní rady (nejde-li o případ hlasování per rollam) je vyhotoven zápis, který vyhotovuje ustanovený zapisovatel a je podepisován předsedajícím správní rady a jedním z dalších členů správní rady.
 12. Členství ve správní radě zaniká:
 13. Zakladatel odvolá člena správní rady v případě, že tento člen přestane splňovat podmínky pro členství ve správní radě podle § 10 odst. 3 zákona č. 248/1995 Sb., nebo poruší-li závažným způsobem nebo opakovaně uvedený zákon, tuto zakládací smlouvu nebo statut Společnosti. Navrhnout odvolání člena správní rady má ředitel, členové dozorčí rady a členové shromáždění.
 14. Správní radě náleží jmenovat a odvolávat ředitele Společnosti a dohlížet na jeho činnost.
 15. Správní rada vydává předchozí souhlas písemnou formou k právnímu úkonu, kterým Společnost:
 16. Předchozí souhlas k právním úkonům dle čl. IV. odst. 15 je správní rada povinna oznámit do 7 dnů ode dne jeho vydání řediteli a dozorčí radě.
 17. Správní rada schvaluje:
 c. předmět a rozsah doplňkových činností dle § 17 zákona č. 248/1995 Sb. nad rámec vymezený v zakládací smlouvě.
 18. Správní rada rozhoduje o:
 c. přechodu práv a povinností zakladatelů stanovených tímto zákonem na jinou osobu, zemřou-li oba zakladatelé bez právních nástupců.
 19. Správní rada dále rozhoduje o zrušení Společnosti, a v případě dle § 4 odst. 4 zákona č. 248/1995 Sb. rozhoduje o určení obecně prospěšné společnosti, na kterou se převede likvidační zůstatek.
 20. Správní rada může vydat statut Společnosti, který upravuje podrobnosti její činnosti. Správní rada schvaluje změnu statutu Společnosti, byl-li vydán.
 21. Správní rada dbá na zachování účelu, pro který byla Společnost založena, a na řádné hospodaření s jejím majetkem.
 22. Členové správní rady jsou povinni vykonávat svou funkci s péčí řádného hospodáře a zachovávat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejichž prozrazení by mohlo způsobit Společnosti škodu. V případě pochybností, zda člen správní rady jednal s péčí řádného hospodáře, musí tento člen správní rady prokázat, že s péčí řádného hospodáře jednal. Ti členové správní rady, kteří společným jednáním způsobili Společnosti porušením povinností při výkonu funkce škodu, odpovídají za tuto škodu společně a nerozdílně. Ujednání mezi členem správní rady a Společností vylučující nebo omezující odpovědnost člena správní rady za škodu je neplatné.
 4. Členem dozorčí rady může být pouze fyzická osoba, která je bezúhonná a má způsobilost k právním úkonům. Bezúhonností se pro tyto účely míní to, že osoba nebyla pravomocně odsouzena za úmyslný trestný čin. Členství v dozorčí radě je neslučitelné s členstvím ve správní radě téže Společnosti a s funkcí ředitele Společnosti.
 6. Členové dozorčí rady volí ze svého středu předsedu, který


text:
svolává a řídí schůze dozorčí rady. V případě nepřítomnosti předsedy může usnášeníschopná dozorčí rada prostou většinou přítomných hlasů rozhodnout o jiném předsedajícím.
 7. Schůze dozorčí rady se koná alespoň jednou ročně. Pozvánka na schůzi dozorčí rady ve formě elektronické pošty (e-mailem) musí být doručena s předstihem nejméně deseti dnů a musí obsahovat návrh programu jednání. Členové dozorčí rady se mohou práva na řádné svolání schůze vzdát.
 8. Členové dozorčí rady mohou odsouhlasit usnesení dozorčí rady i telefonicky, nebo prostřednictvím elektronické komunikace, bez svolání schůze (per rollam). V tomto případě předseda dozorčí rady všem členům dozorčí rady vhodným způsobem zašle návrh usnesení s příslušnou dokumentací k odsouhlasení. Členové dozorčí rady se k rozhodnutí per rollam vyjadřují tak, že na předložený návrh usnesení vhodným způsobem jednoznačně označí svoje rozhodnutí z nabídky „souhlasím“ nebo „nesouhlasím“ nebo „zdržuji se“. Svoje rozhodnutí zašlou zpět k rukám předsedy dozorčí rady stejnou, nebo obdobnou formou, jakou obdrželi návrh usnesení.
 9. Schůze dozorčí rady je usnášeníschopná, je-li přítomna nadpoloviční většina všech členů. Pro přijetí usnesení je třeba souhlasu většiny přítomných členů.
 10. Při rozhodování je hlasovací právo členů dozorčí rady rovné. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy dozorčí rady. Platí, že výkon funkce člena dozorčí rady je osobní.
 11. O každém zasedání dozorčí rady (nejde-li o případ hlasování per rollam) je vyhotoven zápis, který vyhotovuje ustanovený zapisovatel a je podepisován předsedajícím dozorčí rady a jedním z dalších členů dozorčí rady.
 13. Zakladatel odvolá člena dozorčí rady v případě, že tento člen přestane splňovat podmínky pro členství v dozorčí radě podle § 10 odst. 3 zákona č. 248/1995 Sb., nebo poruší-li závažným způsobem nebo opakovaně uvedený zákon, tuto zakládací smlouvu nebo statut Společnosti.
 14. Dozorčí rada:
 15. Dozorčí rada je oprávněna:
 16. Dozorčí rada je povinna upozornit ředitele a správní radu na porušení zákonů, ustanovení zakládací smlouvy nebo Statutu (byl-li vydán), na nehospodárné postupy, popřípadě na další nedostatky v činnosti Společnosti. Dozorčí rada je oprávněna stanovit řediteli nebo správní radě lhůtu k zjednání nápravy. Není-li náprava zjednána, dozorčí rada má povinnost neprodleně informovat o zjištěných nedostatcích Společnosti zakladatele.
 17. Členové dozorčí rady jsou oprávněni účastnit se všech zasedání správní rady, a pokud si to přejí, mohou se vyjádřit k jakémukoliv bodu, nemají však právo hlasovat.
 1. Členem Matice Křemešnické o.p.s. se může stát
 a. fyzická osoba starší 15 let, která respektuje Zakládací smlouvu a Statut Matice a podporuje činnost a cíle Matice.
 b. právnická osoba, která respektuje Zakládací smlouvu a Statut Matice a podporuje činnost a cíle Matice.
 2. Členství v Matici Křemešnické o.p.s. vzniká doručením vyplněné přihlášky zaslané na adresu sídla společnosti a zaplacením členského příspěvku dle čl. VII. bod 3. Statutu.
 3. Přihlášku zaregistruje Správní rada Matice Křemešnické, pokud není v rozporu s obecnými právními předpisy a Statutem Matice. Správní rada vede Seznam členů Matice Křemešnické.
 4. Shromáždění členů je orgánem Matice Křemešnické. Schází se nejméně jedenkrát ročně. Zasedání svolává vhodnou formou Správní rada. Termín pravidelného výročního zasedání je zpravidla do 30. 6. příslušného roku.
 5. Člen – právnická osoba se podílí na činnosti Matice prostřednictvím svého


text:
zástupce- pověřené fyzické osoby.
 6. Členství v Matici zaniká :
 a) písemnou rezignací doručenou do sídla Matice
 b) vyloučením na základě rozhodnutí Správní rady z důvodů závažného porušení obecně platných právních předpisů, Zakládací smlouvy nebo Statutu
 d) zánikem člena - právnické osoby
 e) zánikem Matice Křemešnické
 f) nezaplacením členského příspěvku v příslušném kalendářním roce
 1. Členové Matice Křemešnické o.p. s. jsou oprávněni:
 a. účastnit se zasedání shromáždění členů,
 b. navrhovat ze svého středu vhodné kandidáty – fyzické osoby starší 18 let na funkci člena správní a dozorčí rady,
 c. být informováni o činnosti a hospodaření Matice a podílet se na činnost Matice,
 d. navrhovat opatření a aktivity, které vedou k rozvoji a zlepšení činnosti Matice.
 2. Členové shromáždění jsou povinni:
 a. dodržovat Zakládací smlouvu a Statut Matice,
 b. řídit se rozhodnutím orgánů Matice,
 c. podporovat, propagovat a rozvíjet činnost Matice,
 d. svědomitě a nezištně vykonávat svěřené funkce v orgánech Matice,
 e. platit stanovené členské příspěvky.
 3. O formě a způsobu výběru a evidenci členských příspěvků rozhoduje Správní rada. Za tímto účelem může Správní rada vydat Příspěvkový řád. V odůvodněných případech může Správní rada členský příspěvek prominout.
 1. Za řádné hospodaření společnosti je odpovědná Správní rada. Správní rada má povinnost zajistit vedení úplného a průkazného účetnictví podle příslušných právních předpisů. Správní rada má povinnost zajistit sestavení řádných i mimořádných účetních závěrek a výročních zpráv nejpozději do 6 měsíců od skončení účetního období.
 2. O hospodaření společnosti za uplynulé období je Správní rada povinna informovat Shromáždění členů.
 3. Společnost hradí náklady své činnosti zejména z těchto zdrojů: členské příspěvky, dary fyzických a právnických osob, dotacemi z veřejných zdrojů, výnosy z hlavní a doplňkové činnosti.
 4. Poskytnuté dary přijímá Matice výhradně na základě darovací smlouvy. Dary splňují podmínky pro snížení daňového základu pro fyzické podle § 15 odst. 1 zákona o dani z příjmů při splnění dalších podmínek a také pro snížení daňového základu pro právnické osoby podle § 20 odst. 8 zákona o dani z příjmů při splnění dalších podmínek. Administrací darovacích smluv je pověřen Ředitel společnosti.
 Duševní vlastnictví společnosti
 K prezentaci a propagaci Matice jsou využívány prostředky, které jsou zároveň předmětem duševního vlastnictví Matice Křemešnické:
 a. internetové domény „www.maticekremesnicka.cz“ a „www.matice-kremesnická.cz“,
 b. logo společnosti.
 Zrušení, likvidace a zánik společnosti
 V případě zrušení, likvidace a zániku společnosti se použijí ustanovení § 7 až §9 Zákona.
 O změnách a doplnění Statutu rozhoduje Správní rada Matice.
 Tento statut byl schválen Správní radou dne 18. 1. 2014.
 Výklad (případně) sporných bodů Statutu provádí Správní rada Matice Křemešnické, a to ve smyslu Zakládací smlouvy a účelu založené obecně prospěšné společnosti.
 V Pelhřimově dne 18. 1. 2014.
 vydaný podle čl. VII. bod 3 Statutu Společnosti
 1. Členský příspěvek se platí spolu s odevzdáním členské přihlášky a poté každý kalendářní rok. První členský příspěvek, který je zaplacen spolu s odevzdáním přihlášky po 31. 10. kalendářní roku, je zároveň příspěvkem na následující kalendářní rok.
 2. Minimální výše ročního členského příspěvku je stanovena takto: Výdělečně činné fyzické osoby 400,- Kč, Nevýdělečně činné osoby (důchodci, studenti atd.) 200 Kč, Právnické osoby


text:
1.000,- Kč. Fyzické osoby mohou zaplatit tzv. doživotní členský příspěvek ve výši 20.000 Kč. Veškeré zaplacené členské příspěvky jsou při ukončení členství nevratné.
 3. První členský příspěvek při odevzdání přihlášky lze zaplatit takto:
 a) hotově při odevzdání přihlášky u kontaktních osob– viz. níže.
 b) bezhotovostně na běžný účet společnosti č. 66554436/2010 u FIO Banky.
 U fyzické osoby rok, na který je příspěvek placen+datum narození ve tvaru DDMMRR.
 Př.: člen narozený 1.2.1966 pro r. 2014 uvede var. symbol 2014010266
 U právnické osoby je variabilní symbol IČ
 Právnické osoby použijí i specifický symbol, kde se uvede rok, na který je příspěvek placen.
 Jméno člena, popř.název firmy
 4. Pravidelné členské příspěvky lze zaplatit takto:
 a) hotově, nejlépe při výročním zasedání Shromáždění členů (bude k dispozici Výběrčí listina), výjimečně u kontaktních osob – viz níže.
 5. Nejzazší doporučené datum úhrady pravidelného členského příspěvku je 31. 10. příslušného roku. Nezaplacením členského příspěvku do 31. 12. příslušného roku členství v Matici Křemešnické, o.p.s. zaniká.
 Kontaktní osoby pro odevzdání přihlášky a placení členských příspěvků:
 Ing. Vít Škoda Pod Náspem 641, Pelhřimov tel. 777 598 955 nebo 737279873
 Vít Škoda – Pod Náspem 641, Pelhřimov tel. 775 765 955
 Mgr. Petr Holkup – Menhartova 1602, Pelhřimov, tel.737 682 368, k zastižení v pracovních dnech na Městském úřadě Pelhřimov, Pražská 2460 po telefonické domluvě.
 Kancelář Římskokatolické farnosti Pelhřimov, Děkanská 8, 393 01 Pelhřimov
 Tento příspěvkový řád byl schválen Správní radou Matice Křemešnické o.p.s. dne 18. 1. 2014.