text:
spokojil se pouze s odkazy na judikaturu Nejvy11ího správního soudu, z ní3⁄4 hojnì citoval. Stì3⁄4ovateli tedy není zøejmé, zda vzal soud jeho námitku vùbec v potaz. Je pravdìpodobné, 3⁄4e se k ní opomenul vyjádøit v dùsledku pøehlédnutí èi zámìny s jinou 3⁄4alobou. A» se tak ov1em stalo z jakéhokoliv dùvodu, soud se vùbec nezabýval tím, 3⁄4e z maximální zákonem stanovené doby zaji1tìní (180 dnù) zbývá ji3⁄4 jen minimum èasu, a jeliko3⁄4 rozhodnutí o vyho1tìní dosud nenabylo právní moci, do1lo tím k odpadnutí úèelu zaji1tìní. Soud naopak hodnotil existenci obecných pøedpokladù zaji1tìní (tj. zda 3⁄4alovaná vyvíjí aktivitu smìøující k dosa3⁄4ení úèelu zaji1tìní), co3⁄4 v1ak stì3⁄4ovatel vùbec nenamítal.
 [6] Tyto skuteènosti pova3⁄4uje stì3⁄4ovatel za obzvlá1» zará3⁄4ející vzhledem k tomu, 3⁄4e v jiném skutkovì obdobném pøípadì krajský soud pøi toto3⁄4ném personálním slo3⁄4ení nevykonatelnost rozhodnutí o správním vyho1tìní reflektoval a 3⁄4alobní námitce vyhovìl (rozsudek ze dne 9. 6. 2017, è. j. 78 A 15/2017-43).
 [7] Z uvedených dùvodù stì3⁄4ovatel navrhl, aby Nejvy11í správní soud napadený rozsudek zru1il ve výroku I, jím3⁄4 byla jeho 3⁄4aloba zamítnuta, a vìc vrátil krajskému soudu k dal1ímu øízení.
 [8] ®alovaná ve vyjádøení ke kasaèní stí3⁄4nosti uvedla, 3⁄4e názor stì3⁄4ovatele ohlednì nepøezkoumatelnosti rozsudku krajského soudu nesdílí. Jednou z podmínek dosa3⁄4ení úèelu zaji1tìní je pravomocné rozhodnutí o správním vyho1tìní. Jestli3⁄4e se tedy soud vyjadøoval k tomu, zda 3⁄4alovaná vyvíjí aktivitu smìøující k dosa3⁄4ení úèelu zaji1tìní, jistì do svých úvah zahrnul i pravomocné rozhodnutí o správním vyho1tìní.
 [9] ®alovaná je pøesvìdèena, 3⁄4e dùvody pro prodlou3⁄4ení doby zaji1tìní byly dány. Námitky stì3⁄4ovatele pøitom pova3⁄4uje za èirou spekulaci, nebo» správní orgán nemù3⁄4e pøedvídat, zda bude úèastník øízení uplatòovat opravné prostøedky èi nikoliv.
 [10] K odkazu stì3⁄4ovatele na rozsudek ze dne 9. 6. 2017, è. j. 78 A 15/2017-43, 3⁄4alovaná uvedla, 3⁄4e posuzovaná vìc se od zmiòovaného pøípadu naprosto li1í. V citovaném rozsudku nadto krajský soud vìc zru1il z dùvodu nedostateènì zji1tìného skutkového stavu.
 [11] Pro úplnost 3⁄4alovaná dodala, 3⁄4e k realizaci správního vyho1tìní stì3⁄4ovatele nakonec nedo1lo z dùvodu jeho pøedání na základì Evropského zatýkacího rozkazu do Nìmecka, kde je stíhán pro trestnou èinnost spoèívající v organizování a umo3⁄4nìní nedovoleného pøekroèení státní hranice.
 [12] Nejvy11í správní soud nejprve posuzoval splnìní podmínek øízení, pøièem3⁄4 shledal, 3⁄4e kasaèní stí3⁄4nost byla podána vèas, osobou oprávnìnou a jedná se o kasaèní stí3⁄4nost, která je ve smyslu § 102 zákona è. 150/2002 Sb., soudní øád správní (dále jen s. ø. s. ) pøípustná. Proto bylo mo3⁄4né pøikroèit k samotnému meritornímu pøezkumu napadeného rozsudku krajského soudu.
 [13] Poté, co Nejvy11í správní soud shledal, 3⁄4e kasaèní stí3⁄4nost splòuje formální nále3⁄4itosti, øe1il, zda se v tomto øízení projeví zmìna, kterou pøinesla novelizace zákona o pobytu cizincù provedená s úèinností od 15. 8. 2017 zákonem è. 222/2017 Sb. Podle nového, nyní úèinného znìní § 172 odst. 6 zákona o pobytu cizincù by fakt, 3⁄4e stì3⁄4ovatel ji3⁄4 není v prùbìhu øízení o kasaèní stí3⁄4nosti nadále zaji1tìn, vedl k zastavení øízení. Pøechodná ustanovení k novele jsou v1ak formulována z legislativnì-technického pohledu neobvykle a na první pohled neposkytují jednoznaènou odpovìï na otázku, zda se nové pravidlo prosadí


text:
i v situaci, kdy byla kasaèní stí3⁄4nost podána je1tì za úèinnosti pøedchozí právní úpravy.
 [14] V procesním právu se uplatòuje obecné pravidlo, podle nìho3⁄4 soud postupuje podle procesního pøedpisu ve znìní úèinném v dobì rozhodování. V tomto pøípadì soud vá3⁄4il, zda je namístì aplikovat èlánek II bod 1 pøechodných ustanovení k novele zákona o pobytu cizincù, a dokonèit øízení o kasaèní stí3⁄4nosti podle pùvodní právní úpravy, která nepoèítá s vylouèením meritorního rozhodnutí v pøípadì, 3⁄4e cizinec ji3⁄4 není nadále zaji1tìn. Dospìl k závìru, 3⁄4e pro tento postup existují dùvody, které pøevá3⁄4í vý1e zmínìné obecné pravidlo postupu podle procesní úpravy úèinné v dobì rozhodování soudu.
 [15] Tìmito dùvody jsou samotné principy právního státu, konkrétnì princip dìlby moci, a dále právo na spravedlivý proces zahrnující pøedvídatelnost soudního rozhodování ve spojení s oèekáváním jistého postupu soudu vzniklým úèastníku v okam3⁄4iku, kdy øízení svým úkonem zahájil. Tyto principy vyluèují jakýkoli zásah zákonodárce do výkonu spravedlnosti mající za cíl ovlivnit soudní rozhodnutí v urèitém (zahájeném) sporu, pokud k takovému zásahu neexistují záva3⁄4né dùvody v obecném zájmu (srov. rozsudky Evropského soudu pro lidská práva ze dne 28. 10. 1999, stí3⁄4nosti è. 24846/94, 34165/96 a 34173/96, ve vìci Zielinski, Pradal a Gonzalez a ostatní proti Francii, nebo ze dne 9. 12. 1994, stí3⁄4nost è. 13427/87, ve vìci Stran Greek Rafineries a Stratis Andreadis proti Øecku, dostupné z http://hudoc.echr.coe.int/).
 [16] Stì3⁄4ovatel podal kasaèní stí3⁄4nost v dobì, kdy zákon o pobytu cizincù nevyluèoval jeho vìc z meritorního pøezkumu Nejvy11ím správním soudem z dùvodu ukonèení zaji1tìní, a tak mohl legitimnì oèekávat, 3⁄4e jeho kasaèní stí3⁄4nost bude projednána. Nejvy11í správní soud neshledal existenci 3⁄4ádných záva3⁄4ných dùvodù, proè by mìl v obecném zájmu rezignovat na pøezkum zákonnosti rozsudku krajského soudu ve vìci zaji1tìní stì3⁄4ovatele, proto následoval èlánek II bod 1 zákona è. 222/2017 Sb. a kasaèní námitky stì3⁄4ovatele vìcnì posoudil s pøesvìdèením, 3⁄4e jde o postup ústavnì konformní. Ostatnì, toto3⁄4ným zpùsobem postupuje soud i v typovì obdobné vìci vedené pod sp. zn. 2 Azs 229/2017.
 [18] Rozsudek krajského soudu stì3⁄4ovatel napadl z dùvodu podle § 103 odst. 1 s. ø. s., tedy pro nepøezkoumatelnost spoèívající v nesrozumitelnosti nebo nedostatku dùvodù rozhodnutí.
 [19] Z ustálené judikatury vyplývá, 3⁄4e za nepøezkoumatelné pro nesrozumitelnost lze obecnì pova3⁄4ovat takové rozhodnutí, z jeho3⁄4 výroku nelze zjistit, jak vlastnì soud ve vìci rozhodl, tj. zda 3⁄4alobu zamítl, odmítl nebo jí vyhovìl, nebo jeho3⁄4 výrok je vnitønì rozporný. Pod tento pojem spadají i pøípady, kdy nelze rozeznat, co je výrok a co odùvodnìní, kdo jsou úèastníci øízení a kdo byl rozhodnutím zavázán (srov. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 4. 12. 2003, è. j. 2 Ads 58/2003-78). Za nepøezkoumatelná pro nesrozumitelnost lze dále pova3⁄4ovat ta rozhodnutí, která postrádají základní zákonné nále3⁄4itosti, z nich3⁄4 nelze seznat, o jaké vìci bylo rozhodováno èi jak bylo rozhodnuto, která zkoumají správní úkon z jiných ne3⁄4 3⁄4alobních dùvodù (pokud by se nejednalo o pøípad zákonem pøedpokládaného pøezkumu mimo rámec 3⁄4alobních námitek), jejich3⁄4 výrok je v rozporu s odùvodnìním, a dále taková rozhodnutí, která vùbec neobsahují právní závìry vyplývající z rozhodných skutkových okolností nebo jejich3⁄4

type: other


text:
dùvody nejsou ve vztahu k výroku jednoznaèné (srov. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 4. 12. 2003, è. j. 2 Azs 47/2003-130, è. 244/2004 Sb. NSS).
 [20] Nepøezkoumatelnost pro nedostatek dùvodù je pak dána zejména tehdy, opøel-li soud rozhodovací dùvody o skuteènosti v øízení nezji1»ované, pøípadnì zji1tìné v rozporu se zákonem (viz napø. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 4. 12. 2003, è. j. 2 Ads 58/2003-75), nebo pokud zcela opomenul vypoøádat nìkterou z námitek uplatnìných v 3⁄4alobì (viz napø. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 27. 6. 2007, è. j. 3 As 4/2007-58, rozsudek ze dne 18. 10. 2005, è. j. 1 Afs 135/2004-73, èi rozsudek ze dne 8. 4. 2004, è. j. 4 Azs 27/2004-74). O takovou situaci se pøitom jedná i v posuzované vìci.
 [21] Stì3⁄4ovateli lze dát za pravdu v tom smìru, 3⁄4e v 3⁄4alobì uplatnil v zásadì jedinou, av1ak zcela konkrétní námitku, s ní3⁄4 se nicménì krajský soud 3⁄4ádným zpùsobem nevypoøádal. Konkrétnì stì3⁄4ovatel tvrdil, 3⁄4e není mo3⁄4né dosáhnout jeho vyho1tìní pøed uplynutím maximální doby zaji1tìní, nebo» rozhodnutí o vyho1tìní dosud ani nenabylo právní moci, pøièem3⁄4 stì3⁄4ovatel je pøipraven uplatnit proti tomuto rozhodnutí opravné prostøedky. Pokud krajský soud na tuto námitku reagoval pouze tím zpùsobem, 3⁄4e odkázal na judikaturu zabývající se základními podmínkami rozhodování o zaji1tìní cizince a dále posuzoval, zda 3⁄4alovaná èiní prùbì3⁄4nì úkony smìøující k realizaci vyho1tìní, je takový postup zcela nedostaèující. Nezbytnou podmínkou pro realizaci správního vyho1tìní je existence pravomocného, respektive vykonatelného rozhodnutí o správním vyho1tìní. Pokud tedy stì3⁄4ovatel namítal, 3⁄4e pøed uplynutím maximální doby zaji1tìní není mo3⁄4né oèekávat, 3⁄4e rozhodnutí o správním vyho1tìní nabude právní moci, bylo povinností krajského soudu se s argumentací stì3⁄4ovatele vypoøádat.
 [22] Nejvy11í správní soud nikterak nepøedjímá úspì1nost stì3⁄4ovatelovy námitky, nicménì není pøípustné, aby krajský soud pouze v obecné rovinì pøezkoumal zákonnost napadeného rozhodnutí, ani3⁄4 by reflektoval zcela konkrétní námitky 3⁄4alobce. Bylo povinností krajského soudu na námitku stì3⁄4ovatele reagovat, vyhodnotit její dùvodnost a pøedestøít úvahy, které jej k jeho závìrùm vedly. Takto se v1ak nestalo a nelze tedy ne3⁄4 uzavøít, 3⁄4e rozsudek krajského soudu trpí vadou nepøezkoumatelnosti.
 [23] Nejvy11í správní soud dospìl k závìru, 3⁄4e je kasaèní stí3⁄4nost dùvodná. Stì3⁄4ovatel po3⁄4adoval zru1ení rozsudku krajského soudu toliko ve výroku I, jím3⁄4 byla jeho 3⁄4aloba zamítnuta. Nelze nicménì pøehlédnout, 3⁄4e výrok II pøezkoumávaného rozsudku, jím3⁄4 bylo rozhodnuto o náhradì nákladù øízení, je na výroku I závislý. Proto Nejvy11í správní soud rozhodl tak, 3⁄4e napadený rozsudek podle § 110 odst. 1 vìta první s. ø. s. v rozsahu obou tìchto výrokù zru1il a vìc vrátil krajskému soudu k dal1ímu øízení. V platnosti naopak zùstává výrok III pøezkoumávaného rozsudku, jím3⁄4 byla stanovena odmìna ustanoveného zástupce za zastupování v øízení o 3⁄4alobì. Vzhledem k tomu, 3⁄4e tento výrok obstojí i samostatnì, nebo» odmìnu ustanoveného zástupce hradí stát bez ohledu na úspìch ve vìci (a nadto ji3⁄4 byla odmìna zástupci v mezidobí pravdìpodobnì vyplacena), nepova3⁄4oval soud jeho zru1ení za nezbytné.
 [24] V dal1ím øízení bude krajský soud vázán právním názorem Nejvy11ího správního soudu vysloveným v tomto rozsudku (§ 110 odst. 4 s. ø. s.)


text:
Jan Vučka: Kauza Jiří Hlavatý a kdy zaniká mandát senátora | JINÉ PRÁVO
 Ústava k souběhu funkcí poslanců a senátorů říká toto:
 Článek 21 Ústavy jasně uvádí, že nikdo nemůže být současně poslanec i senátor. Zánik mandátu poslance či senátora upravuje článek 25 Ústavy, který však žádné ustanovení výslovně odkazující na čl. 21 Ústavy neobsahuje:
 Buď tedy mandát do jedné komory v případě konkurence mandátů do obou komor zaniká bez výslovného uvedení procedury v Ústavě, nebo je třeba na postup zániku mandátu v takové situaci aplikovat písmeno f) článku 25 Ústavy.
 Aplikovatelnost čl. 25 písm. f) Ústavy můžeme odůvodnit buď analogií, nebo doslovným výkladem, že klauzule „které stanoví zákon“ z čl. 22 odst. 1 Ústavy odkazuje i na předcházející čl. 21 Ústavy. Vskutku není patrný žádný důvod, proč by zákaz souběhu funkcí poslance a prezidenta měl být realizován odlišně od zákazu souběhu funkcí poslance a senátora.
 Nejvyšší správní soud ve svém usnesení ve věci sp. zn. Vol 32/2006 dospěl k názoru, že nejde o analogii. Podle NSS je čl. 21 Ústavy přímo podřaditelný pod čl. 22 odst. 1 Ústavy: „Z čl. 22 odst. 2 Ústavy nesporně plyne, že dnem, kdy se poslanec nebo senátor ujal neslučitelné funkce (o níž tak stanoví zákon), zaniká jeho mandát poslance nebo senátora. Z jazykového (a koneckonců ani systematického) výkladu tedy nevyplývá, že by citované ustanovení vylučovalo svoji aplikaci ve věci vzájemné neslučitelnosti funkcí poslance a senátora. Za použití výkladu logického, konkrétně argumentace a minori ad maius, je pak možno dovodit, že pokud lze čl. 22 Ústavy aplikovat na „další funkce o nichž to stanoví zákon“, tím spíše lze uvedený článek Ústavy aplikovat na neslučitelné funkce, o nichž tak přímo a výslovně stanoví Ústava v čl. 21.“
 Pokud jsme se ustanovili, že neslučitelnost funkcí poslance a senátora spadá do režimu čl. 22 Ústavy, pak ale musíme přijmout i logické důsledky, které z toho plynou. Pro vyřešení neslučitelnosti funkcí je předepsaná procedura v čl. 22 odst. 2 Ústavy:
 Korespondující úpravu nalezneme i v zákoně č. 107/1999 Sb., o jednacím řádu Senátu:
 Mandát senátora zaniká
 Aplikovatelnost tohoto ustanovení na obdobné situace potvrdilo již citované rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, jakož navazující usnesení Ústavního soudu ve věci sp. zn. Pl.ÚS 66/06.
 A teď se dostáváme k jádru problému: co to znamená „ujal se úřadu/funkce“, když hovoříme o poslancích a senátorech? S tímto se NSS pohříchu vůbec nevypořádal a tento problém úplně přeskočil, přestože je kritický pro všechny další úvahy.
 Ústava a zákony operují hned se čtyřmi různými pojmy: poslanec či senátor může být zvolen, může mu vzniknout mandát, také se může stát členem příslušné komory, případně se může ujmout neslučitelné funkce senátora či poslance . Kuriózně „ujmutí se funkce“ není v kontextu poslanců a senátorů přesně definované, třebaže je klíčové pro zánik mandátu v případě souběhu mandátů v obou komorách.
 Můj jazykový cit praví, že „ujmutí se funkce“ evokuje aktivní jednání. Když už zákon o jednacím řádu Senátu hovoří o „ujmutí se něčeho“, pak tím zřetelně myslí aktivní jednání odlišné od samotného zvolení: například Senát si zvolí svého předsedu


text:
(§ 29) a ten se teprve následně „ujme“ řízení schůze (§ 30), což nepochybně zahrnuje aktivní jednání jako přesednutí si z řadové lavice, vzetí si slova k zahájení předsednictví atd.
 Rozlišení zvolení a „ujmutí se funkce“ by ostatně dávalo smysl i jako ochrana před nedobrovolnou ztrátou mandátu uměle vyvolanou kolizí funkcí. Umím si představit některé postkomunistické autoritativně demokratické země, kde jednou někoho napadne zvolit příliš hlasitého opozičního poslance ombudsmanem či jmenovat soudcem! Hezký venkovský okres, čerstvý vzduch, vždyť mu tam bude dobře ...
 Odpověď nám ale především dává sama Ústava. Ústava totiž na jiném místě definuje, co to je „ujmutí se“ funkce u voleného ústavního činitele, a jasně předpokládá, že „ujmutí se“ funkce není totožné se zvolením:
 Zde černé na bílém vidíme, že „ujmutí se“ funkce není spojené se samotným zvolením, nýbrž až se složením slibu!
 Poslanec, senátor i prezident jsou všichni ústavní činitelé, kteří po svém zvolení musejí složit slib, tedy není důvody, aby bylo „ujmutí se funkce“ pro každého z nich definované jinak a jednou se vázalo na složení slibu, jindy nikoli. Ústavodárce použil stejný pojem, takže by měl sledovat stejný význam.
 Jak senátor, tak poslanec musejí povinně složit předepsaný slib hned na první schůzi své komory (§ 4 zákona o jednacím řádu Senátu, § 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny), jinak ze zákona ztrácejí mandát (§ 6 písm. a) zákona o jednacím řádu Senátu, § 6 písm. a) zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny). Tím je ošetřeno, aby nemohlo dojít k souběhu hlasování téže osoby v obou komorách, takže není potřeba vymýšlet žádné konstrukce nad rámec textace čl. 22 odst. 2 Ústavy.
 Lze tedy uzavřít, že předpoklad automatického zániku mandátu senátora v okamžiku zvolení do Poslanecké sněmovny je v rozporu s výslovně popsanou procedurou podle Ústavy.
 Je pravdou, že čl. 21 Ústavy hovoří o nemožnosti souběhu „členství“, ovšem přesný způsob, jakým se má tato nemožnost vyřešit, je popsán v čl. 22 odst. 2 Ústavy, který účinně řeší konflikt skrze institut složení či odepření slibu v komoře, kam byl kandidát nově zvolen.
 Jiří Hlavatý je tedy (pokud stále platí Ústava) senátorem přinejmenším až do první schůze nové Poslanecké sněmovny a doplňovací volby do Senáty byly vypsány předčasně. Výsledné právní komplikace jsou samozřejmě komplexní.
 autor je advokát, na citovaných případech se nijak nepodílel
 Velká část toho rozboru je precizní nebo alespoň plausibilní, ale odkaz na čl. 55 Ústavy kulhá na obě nohy. Prezident se stává prezidentem až složením slibu a pokud jej nesloží, hledí se na něj, jako by nebyl zvolen. U členů Parlamentu je úprava opačná. Mandát prostě a jednoduše vzniká zvolením. Pojem "ujmutí se" musí pokrývat několik různých mechanismů vzniku funkce (jmenování, volba, složení slibu po volbě). Za tohoto stavu je podle mě jediným logickým výkladem vázat pojem "ujmutí se" ke vzniku funkce. U prezidenta je ke vzniku funkce aktivní činnost vyžadována. U člena Parlamentu ne. Váš argument ad absurdum s jmenováním soudcem mi přesvědčivý nepřijde. Proti jmenování proti své vůli by se člen Parlamentu mohl bránit a u ÚS by bylo možné iniciovat řízení o


text:
pochybnostech o vzniku neslučitelnosti. Pan Hlavatý proti své vůli zvolen nebyl (tedy v podstatě ano, ale kandidoval - pokud vím - dobrovolně).
 Složení slibu pak není odmítnutím "ujmutí se", ale důvodem zániku mandátu. I v mezidobí před složením slibu může poslanec činit nějaké úkony, např. spolu s ostatními navrhovat kandidát na prezidenta (což je teď relevantní).
 Navíc, pokud by se čekalo na slib, jak navrhujete, pak by nutně nastala situace, kterou čl. 21 Ústavy zapovídá, což samo o sobě činí takový výklad krajně podezřelým, či spíše nemožným (tady je argument racionálního ústavodárce na místě snad ještě více než u použití stejného pojmu ve dvou ustanoveních).
 4. 11. 2017 12:23:00
 Pokud mi něco neuniklo (1.4.?), odkazovaný judikát NSS končí závěrem právě opačným, než z něj dovozuje autor: "...pokud v projednávané věci za trvání senátorského mandátu vznikl druhému odpůrci mandát poslanecký, zanikl jeho mandát senátora dnem zvolení do Poslanecké sněmovny, nikoli naopak (takový výklad by byl zjevně nelogický)." (citováno dle SYLLOVÁ, Jindřiška. Čl. 21 [Nepřípustnost dvojího členství]. In: SLÁDEČEK, Vladimír, MIKULE, Vladimír, SUCHÁNEK, Radovan, SYLLOVÁ, Jindřiška. Ústava České republiky. 2. vydání. Praha: Nakladatelství C. H. Beck, 2016, s. 266. ISBN 978-80-7400-590-9.; uvedený komentář se také kloní k tomu, že stačí zvolení).
 6. 11. 2017 12:48:00
 A proč autor ve svém elaborátu zcela opomenul čl. 19 odst. 3 Ústavy, který celou jeho úvahu činí bezpředmětnou?
 6. 11. 2017 14:35:00
 Martin Strimpfl řekl(a)...
 Staci se podivat na článek 19 Ústavy, snad ten třetí odstavec je jasný a srozumitelný.
 6. 11. 2017 19:53:00
 To je právě pointa, že ten judikát říká tohle.
 Ten judikát říká X, zatímco Ústava to neříká.
 Ač je to s podivem, existují i judikáty, co jsou špatně. Občas se to stává. Špatně je i pár stanovisek trestního kolegia NS (Trestněprávní revue 7/2010, Trestněprávní revue 2/2017). Také existuje přesně opačná judikatura NS k prodeji nacistických militarií pro sběratele (ač je to k nevíře, původně se to vydávalo za propagaci nacizmu, než to změnili). Existuje přesně opačná judikatura ÚS k povinnosti soudu slyšet stěžovatele proti rozhodnutí vazbě, pokud uplyne delší doba od prvostupňového rozhodnutí (jednou to prý není nutné, pak s tím konečně jeden kolega uspěl, ač je to triviální věc a měli správně rozhodnout hned napoprvé).
 Reálný život je prostě jinačí než v učebnici.
 6. 11. 2017 21:08:00
 Sergej Protismrt řekl(a)...
 Zajimavé je srovnání čl. 25 ústavy a § 6 zákona č. 107/1999 Sb., aneb asi bych se bez § 6 obešel.
 7. 11. 2017 10:12:00
 Dominik Hrubý řekl(a)...
 „Ústava totiž na jiném místě definuje, co to je „ujmutí se“ funkce u voleného ústavního činitele, a jasně předpokládá, že „ujmutí se“ funkce není totožné se zvolením...“
 Ano, na jiném místě, v úpravě postavení prezidenta republiky. A contrario, u poslanců a senátorů tato konstrukce neplatí. Pokud by ústavodárce chtěl, aby u nich platila, bylo by to v Ústavě uvedeno.
 To, že „(p)oslanec, senátor i prezident jsou všichni ústavní činitelé, kteří po svém zvolení musejí složit slib, tedy není důvody, aby bylo „ujmutí se funkce“ pro každého z nich definované jinak“ je možná podmětná


text:
úvaha de constitucione ferenda, nic však nemění na tom, že v ústavní realitě ČR pro každého z nich jinak definované je.
 11. 11. 2017 12:53:00
 Pane kolego, tentýž pojem se v rámci téže normy má interpretovat zásadně shodně, leda by zákonodárce zřetelně indikoval opak. Pokud Ústava výslovně na jednom místě uvádí, že "ujmutí se" následuje až po zvolení, pak to platí v celé Ústavě.
 Konečně samotný fakt, že ústavodárce používá v různých kontextech dva různé termíny, je náznakem, že asi mají každý jiný význam.
 17. 11. 2017 5:12:00
 Update: Jiří Hlavatý složil dne 20.11. poslanecký slib (tedy ujal se funkce poslance) a dne 24.11. se vzdal poslaneckého mandátu. Jaký má smysl dvouapůldenní poslancování, netuším, ale přinejmenším jsme díky tomu schopni říci, že nyní není ani poslanec, ani senátor.
 26. 11. 2017 10:34:00
 Martin Strimpfl napsal: "Staci se podivat na článek 19 Ústavy, snad ten třetí odstavec je jasný a srozumitelný. Mandát poslance nebo senátora vzniká zvolením."
 Nemohu souhlasit s tímto zkratkovitým pojetím práva. Mandát (mandatum) je toliko pověření, tedy jednostranně vyjádřená možnost (nechat se zastupovat konkrétní oosbou v konkrétních věcech). Mandantem je v tomto případě lid (přesněji osoby zapsané v seznamu voličů příslušného volebního obvodu). Mandát vzniká teprve přijetím tohoto pověření. Pověření poslance, senátor a či presidenta je toliko možnost, která otevírá dané osobě právo stát se poslancem, presidentem či senátorem. Tato možnost se může naplnit pouze právním jednáním, projevem vůle dotčené osoby: složením slibu se ujme své funkce a tím vyjádří svůj souhlas s převzetím práv a povinností s funkcí spojených.
 Per analogiam: každý právník ví, že pouhé pověření nepostačuje k tomu, aby zastupoval mandanta. Je k tomu navíc nutný projev vůle mandáta: aby s uděleným zplnomocněním vyjádřil svůj souhlas.
 Shrnuto: Právním důvodem vzniku zastoupení je vždy smlouva o zastoupení, nikoli plná moc. Plná moc pouze deklaruje třetí osobě, že zastoupený (zmocnitel) chce, aby zástupce (zmocněnec) jednal jeho jménem. Bez složení slibu presidenta, poslance či senátora se tedy zvolená osoba osoba neujme své funkce.
 20. 3. 2018 9:07:00


text:
FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" Ostrava IČO 27772721 kontakty (23.09.2019) | Finance.cz
 FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" Ostrava IČO: 27772721
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci", která sídlí v obci Ostrava a bylo jí přiděleno IČO 27772721.
 Firma s názvem FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" se sídlem v obci Ostrava byla založena v roce 2006. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká(podnikala) v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Zprostředkování obchodu a služeb , Specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím a další.
 Základní údaje o FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 Krajský soud v Ostravě 29.6.2006
 C 29328
 Společnost s ručením omezeným 29.6.2006
 Právní důvod zrušení: Usnesením Krajského soudu v Ostravě ze dne 17. 9. 2018, č.j. 28 Cm 161/2018 - 23, které nabylo právní moci dne 6. 10. 2018, byla společnost zrušena s likvidací a byl jmenován likvidátor. 22.10.2018
 Právní důvod zrušení společnosti: Rozhodnutím valné hromady dne 8.1.2009 byla společnost k témuž dni zrušena s likvidací a jmenován likvidátor. 12.1.2009 - 6.2.2018
 Aktuální kontaktní údaje FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci"
 FEMAX New House, spol. s r.o.
 Kontakty na FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 28. října 3117/61 , Ostrava 702 00 7.2.2018
 28. října 3117/61 , Ostrava 702 00 16.4.2008 - 7.2.2018
 Poděbradova 1442/109 , Ostrava 702 00 29.6.2006 - 16.4.2008
 28. října 3117/61, Ostrava 702 00
 Obory činností FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona 7.2.2018 - 4.4.2018
 výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona 12.1.2009 - 7.2.2018
 zprostředkování obchodu a služeb 29.6.2006 - 12.1.2009
 velkoobchod 29.6.2006 - 12.1.2009
 specializovaný maloobchod a maloobchod se smíšeným zbožím 29.6.2006 - 12.1.2009
 Vedení firmy FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 Způsob jednání jménem společnosti: Jednatel jedná za společnost samostatně. 29.6.2006 - 7.2.2018
 Petr Váňa 29.6.2006 - 16.4.2008
 od 29.6.2006 do 15.4.2008
 Žlebská 1618, Praha 190 16
 Ing. Peter Čunderlík 16.4.2008 - 2.11.2011
 od 15.4.2008 do 19.9.2010
 K Svaté vodě 1051, Brušperk 739 44
 Ing. Peter Čunderlík 22.10.2018
 Ing. Peter Čunderlík 12.1.2009 - 26.8.2010
 Karol Novák 26.8.2010 - 6.2.2018
 SNP 15 , Modra Slovenská republika
 Vlastníci firmy FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 zakladni 200 000 Kč - 29.6.2006
 Sbírka Listin FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" IČO: 27772721
 C 29328/SL 6 podpisové vzory -Ing. Peter Čunderlík,likvidát Krajský soud v Ostravě 8.1.2009 9.1.2009 13.1.2009 1
 C 29328/SL 5 notářský zápis NZ 6/2009 vč.změny spol.sml. Krajský soud v Ostravě 8.1.2009 9.1.2009 13.1.2009 8
 C 29328/SL 4 podpisové vzory Ing. Čunderlík Krajský soud v Ostravě 15.4.2008 15.4.2008 17.4.2008 1
 C 29328/SL 3 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Ostravě 25.9.2006 7.2.2007 9.3.2007 3
 C


text:
29328/SL 2 podpisové vzory Krajský soud v Ostravě 30.8.2006 30.8.2006 1.9.2006 1
 C 29328/SL 1 notářský zápis NZ 57/2006 - Zakl.Listina Krajský soud v Ostravě 3.5.2006 29.6.2006 30.6.2006 3
 Hodnocení FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci"
 Výpis dat pro firmu FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci", 27772721 na obchodním rejstříku
 výpis firmy FEMAX New House, spol. s r.o., 27772721 na živnostenském rejstříku
 FEMAX New House, spol. s r.o. "v likvidaci" - 27772721 - Ostrava , 28. října 3117/61
 FEMAX - FM spol. s r.o. - 27099415 - Praha , Na staré vinici 2026/27
 FEMAX, a.s. - 25364421 - Praha , V sadech 15/4
 FEMAX - ENGINEERING, s.r.o. - 25835319 - Hranice , Tř. 1. máje 328
 NEW HOUSE s. r. o. - 26349108 - Cheb , Kostelní 505/2
 Trading House New Land s.r.o. - 24721395 - Praha 6 , Křenova 438
 New House Developments s.r.o. - 26093626 - Praha , náměstí 14. října 1307/2


text:
Kolaudační rozhodnutí - Město Červený Kostelec
 Hlavní stránka Úřad Životní situace Kolaudační rozhodnutí
 Stavebník nebo jejich zmocněný zástupce, popřípadě budoucí uživatel (provozovatel), musí však stavebnímu úřadu předložit písemnou dohodu se stavebníkem o užívání stavby.
 Kolaudaci staveb upravuje § 76 a násl. stavebního zákona.
 Návrh na vydání kolaudačního rozhodnutí bude posouzen ve správním řízení dle platné legislativy.
 Zjistí-li stavební úřad při kolaudačním řízení na stavbě závady bránící jejímu užívání, zejména nejsou-li splněny podmínky územního rozhodnutí a stavebního povolení k zabezpečení užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace, stanoví lhůtu pro jejich odstranění a přeruší řízení.
 Podáním písemného návrhu na formuláři.
 Vyplněný návrh na vydání kolaudačního rozhodnutí vč. příloh, které jsou uvedeny na formuláři v části B, případně v podmínkách stavebního povolení.
 Návrh se podává na formuláři, který je k dispozici na stavebním úřadu nebo v elektronické podobě:
 16 - Návrh na vydání kolaudačního rozhodnutí
 Správní orgán postupuje podle příslušných ustanovení správního řádu (§ 71) a stavebního zákona (§ 80).
 Vlastník stavby, uživatel (provozovatel), je-li v době zahájení řízení znám, a vlastník pozemku, na kterém je kolaudovaná stavba umístěna, pokud jeho vlastnické právo může být kolaudačním rozhodnutím přímo dotčeno.
 Stavební úřad může žadatele vyzvat k doplnění návrhu.
 Stavební úřad může na žádost stavebníka vydat časově omezené povolení k předčasnému užívání stavby i před jejím úplným dokončením, pokud to nemá podstatný vliv na uživatelnost stavby a předčasné užívání neohrožuje bezpečnost a zdraví osob. Předčasné užívání stavby je upraveno v § 83 stavebního zákona.
 U staveb právnických osob nebo fyzických osob podnikajících podle zvláštních předpisů, kde komplexní vyzkoušení přechází plynule do zkušebního provozu, může být zkušební provoz zahájen se souhlasem stavebního úřadu před vydáním kolaudačního rozhodnutí. Je-li pro posouzení způsobilosti stavby k užívání třeba zhodnotit průběh zkušebního provozu nebo jeho časového úseku, rozhodne stavební úřad v dohodě s dotčenými orgány státní správy o prozatímním užívání stavby ke zkušebnímu provozu a stanoví pro něj podmínky. Zkušební provoz je upraven v § 84 stavebního zákona.
 Návrh na vydání kolaudačního rozhodnutí je možno podat elektronickou poštou se zaručeným elektronickým podpisem na adresu mestock@mestock.cz. Přílohy je nutno fyzicky předložit úřadu do pěti dnů od podání v elektronické podobě.
 Základním právním předpisem je zákon č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, s odvoláním na ustanovení § 190 odst. 5 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.
  vyhláška č. 132/1998 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení stavebního zákona
  vyhláška č. 137/1998 Sb., o obecných technických požadavcích na výstavbu
  vyhláška č. 174/1994 Sb., kterou se stanoví obecné technické požadavky zabezpečující užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace
 Proti rozhodnutí se lze odvolat do 15 dnů ode dne jeho oznámení ke Krajskému úřadu Královéhradeckého kraje v Hradci Králové, odboru územního plánování a stavebního řádu, podáním u zdejšího stavebního úřadu.
 Sankce upravuje § 178 až § 183 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.
 16 - Návrh na vydání kolaudačního


text:
PLZ NÁBYTEK s.r.o. Olomouc IČO 28580401 kontakty (23.11.2019) | Finance.cz
 PLZ NÁBYTEK s.r.o. Olomouc IČO: 28580401
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu PLZ NÁBYTEK s.r.o., která sídlí v obci Olomouc a bylo jí přiděleno IČO 28580401.
 Firma s názvem PLZ NÁBYTEK s.r.o. se sídlem v obci Olomouc byla založena v roce 2009. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona .
 Základní údaje o PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Krajský soud v Ostravě 16.3.2009
 C 43936
 28580401
 PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Společnost s ručením omezeným 16.3.2009
 Aktuální kontaktní údaje PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Kontakty na PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Tovární 1059 , 779 00 Olomouc Česká republika
 Tovární 1059/41, Hodolany, 779 00 Olomouc 2.12.2016
 Tovární 1059 , 772 11 Olomouc - Hodolany Česká republika
 Olomouc - Hodolany, Tovární 1059/41, PSČ 77211 16.3.2009 - 2.12.2016
 Obory činností PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 40.pluku 1352 , Valašské Meziříčí 757 01
 1003393161
 Vedení firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 Štefan Hudeček 3.5.2013
 08641 Raslavice, Vyšné Raslavice, Hlavná 327/41
 Ludvík Poruba 16.3.2009 - 3.5.2013
 od 16.3.2009 do 30.4.2013
 756 51 Zašová 723 Česká republika
 Zašová 723, PSČ 75651
 Štefan Hudeček
 Vlastníci firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 zakladni 200 000 Kč - 16.3.2009
 Sbírka Listin PLZ NÁBYTEK s.r.o. IČO: 28580401
 C 43936/SL 6 účetní závěrka [2013] vč. příl. Krajský soud v Ostravě 10.9.2014 20.11.2014 4
 C 43936/SL 5 účetní závěrka [2012] vč. příl. Krajský soud v Ostravě 31.10.2013 11.11.2013 4
 C 43936/SL 4 účetní závěrka rok 2011 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 30.11.2012 7.12.2012 6
 C 43936/SL 3 účetní závěrka r. 2010 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 8.8.2011 5.9.2011 3
 C 43936/SL 2 účetní závěrka r. 2009 vč. příl. Krajský soud v Ostravě 9.7.2010 28.7.2010 6
 C 43936/SL 1 notářský zápis NZ 18/2009 Zakladatelská list. Krajský soud v Ostravě 29.1.2009 10.3.2009 17.3.2009 6
 Hodnocení PLZ NÁBYTEK s.r.o.
 Výpis dat pro firmu PLZ NÁBYTEK s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o., 28580401 na obchodním rejstříku
 výpis firmy PLZ NÁBYTEK s.r.o., 28580401 na živnostenském rejstříku
 PLZ NÁBYTEK s.r.o. - 28580401 - Olomouc , Tovární 1059/41
 PLŽ s.r.o. - 25191985 - Lažiště 108
 AXIS plz, s.r.o. - 26381532 - Plzeň , Malý Bolevec 191
 Fleuriada PLZ s.r.o. - 25973517 - Plzeň , Konvalinková 820/12
 Laser-books PLZ s.r.o. - 04553748 - Praha , Křižovnická 86/6
 Dětská ordinace - ST.PLZ. s.r.o. - 29123895 - Starý Plzenec , Smetanova 204
 Dělník PLZ s.r.o. - 05092086 - Praha , Bulharská 996/20
 Plz Oct II. s.r.o. - 07048670 - Praha , Korunní 2569/108
 Plz Oct I. s.r.o. - 07048661 - Praha , Korunní 2569/108
 Plz Oct III. s.r.o. - 07487142 - Praha , Korytná 47/3


text:
1. ZMĚNY ZÁKONŮ V ROCE PDF
 1. ZMĚNY ZÁKONŮ V ROCE 2005
 Download "1. ZMĚNY ZÁKONŮ V ROCE 2005"
 1 1. ZMĚNY ZÁKONŮ V ROCE 2005 Ing. Jiří Pavel, daňový poradce, Obchodní zákoník Změna způsobu stanovení úroků z prodlení Nařízením vlády č.163/2005 Sb. bylo novelizováno nařízení vlády č.142/1994 Sb. Byla změněna výše úroků z prodlení v případě peněžitého dluhu s účinností od Pro oblast občanského práva se jedná o kogentní ustanovení tato výše úroků platí vždy pokud zákon nestanoví tzv. poplatek z prodlení nájmy apod. ( 517 obč.zákoníku). Mezi podnikateli, kteří se řídí obchodním zákoníkem platí pouze v případech, kdy není sjednána sazba úroků z prodlení smluvně ( 369 obch.zákoníku). Od do činila výše úroků z prodlení dvojnásobek diskontní sazby stanovené Českou národní bankou platné k prvnímu dni prodlení s plněním peněžitého dluhu (v současné době je DS ČNB 0,75% a úroky z prodlení by tedy byly velmi nízké bylo nutno reálně zvýšit úroky z prodlení). Od odpovídá výše úroků z prodlení ročně výši repo sazby stanovené Českou národní bankou, zvýšené o sedm procentních bodů. Repo sazba je sazba, za kterou půjčují komerční banky ČNB (Při repo operacích ČNB přijímá od bank přebytečnou likviditu a bankám předává jako kolaterál dohodnuté cenné papíry). V každém kalendářním pololetí, v němž trvá prodlení dlužníka, je výše úroků z prodlení závislá na výši repo sazby stanovené Českou národní bankou a platné pro první den příslušného kalendářního pololetí. Od do se používá repo sazba platná k , tedy 2,5% úrok z prodlení činí 9,5%. Repo sazba ČNB platná k je (od ) 1,75%, úrok z prodlení pro 2.pololetí tedy činí 8,75%. Výše úroků z prodlení se řídí novelizovaným nařízením vlády č. 142/1994 Sb., nastalo-li prodlení s plněním peněžitého dluhu ode dne nabytí účinnosti tohoto nařízení. Výše úroků z prodlení, k němuž došlo přede dnem nabytí účinnosti tohoto nařízení, se řídí dosavadními právními předpisy. Obchodní rejstřík Zákonem 216/2005 Sb. došlo od ke změně ustanovení týkajících se obchodního rejstříku. K podstatné změně došlo u podávání návrhů na zápis do obchodního rejstříku. Návrhy na zápis lze podávat pouze na předepsaných formulářích a to buďto na papíře nebo elektronicky, podepsané zaručeným elektronickým podpisem. Tento systém by měl vést ke zjednodušení podávání návrhů, protože formuláře by měly přesně každého navést tak, aby je vyplnil správně. Seznam těchto formulářů včetně příloh (seznamu listin), které je nezbytné předložit soudu společně s příslušným formulářem, obsahuje vyhláška č. 250/2005 Sb. Formuláře i se seznamem příloh jsou také k dispozici na internetu na portálu Ministerstva spravedlnosti na adrese: 9&d=47038 nebo v nabídce obchodní rejstříkformuláře pro podání a další informace-formuláře a tiskopisy. Vzor vyplněného formuláře je umístěn na adrese Základní nabídka formulářů na internetu vypadá takto: Právní forma Dokumenty ke stažení Akciová společnost FO PDF Přílohy Návod Družstvo FO PDF Přílohy Návod Evropské zájmové hosp. sdružení FO PDF Přílohy Návod Fyzická osoba FO PDF Přílohy Návod Komanditní společnost FO PDF Přílohy Návod Odštěpný závod FO PDF Přílohy Návod Org. složka podniku zahr. Osoby FO PDF Přílohy Návod Příspěvková organizace FO PDF Přílohy Návod Společnost s ručením


text:
omezeným Veřejná obchodní společnost Cizí práv. osoba, která přenesla sídlo na území ČR FO PDF Přílohy Návod FO PDF Přílohy Návod FO PDF Přílohy Návod Ostatní FO PDF Přílohy Návod Společný formulář pro výmaz z rejstříku FO PDF Přílohy Návod Dodatkový list PDF FO-XML formát, PDF-pro Acrobat Reader Formuláře se dají vyplňovat v programu MSWord a následně vytisknout nebo přímo odeslat elektronicky podepsané. Samozřejmě tento způsob má dosud mnoho chyb a nefunguje zdaleka dokonale. Do budoucna bude možno formuláře vyplňovat interaktivně přímo na internetu a také rovnou odeslat. Současně s obchodním zákoníkem byl novelizován i OSŘ, ve kterém jsou stanoveny lhůty, ve kterých musí soud provést zápis nebo rozhodnout o podaném návrhu: 200db (1) Soud je povinen provést zápis do rejstříku anebo rozhodnout o návrhu usnesením ve lhůtě sta
 2 novené zvláštním právním předpisem, jinak nejpozději do pěti pracovních dnů. (2) Lhůta podle odstavce 1 běží ode dne podání návrhu. Byl-li však soudní poplatek z návrhu zaplacen až v průběhu řízení nebo došlo-li ke změně návrhu, běží lhůta podle odstavce 1 až ode dne zaplacení soudního poplatku nebo ode dne, kdy soudu došel změněný návrh. (3) Neprovede-li soud zápis do rejstříku podle 200da odst. 3 a ani o návrhu nerozhodne podle 200da odst. 4 ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se navrhovaný zápis za provedený dnem následujícím po uplynutí této lhůty; to neplatí, byl-li před uplynutím této lhůty návrh vzat účinně zpět. (4) Podnikatel a osoby, které se podle zvláštního právního předpisu zapisují do rejstříku v rámci zápisu podnikatele, se mohou do 1 měsíce od zápisu návrhem domáhat u rejstříkového soudu výmazu nebo změny zápisu provedeného podle odstavce 3; zmeškání této lhůty nelze prominout. Ustanovení 200b odst. 1 věty druhé tím není dotčeno. 200dc O zápisu provedeném podle 200da odst. 3 a 200db odst. 3 soud vyrozumí účastníky řízení tím, že jim zašle výpis z rejstříku obsahující tento zápis. Výpis jim musí být odeslán nejpozději do 3 dnů od zápisu.". Daň z příjmů V roce 2005 byl zákon novelizován celkem 5x a to zákony 179/2005, 217/2005, 342/2005, 357/2005, 441/2005. Důležité jsou dvě z těchto novel: Novela č. 217/2005 Sb. (Zákon, kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 265/1991 Sb., o působnosti orgánů České republiky v oblasti cen, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony ), účinnost od : Čl. VII: Od daně z příjmů právnických osob je osvobozena podpora z Vinařského fondu poskytnutá počínaje 1. lednem 2004 na pořízení nebo technické zhodnocení hmotného majetku, jen pokud byla o poskytnutou podporu zároveň snížena jeho vstupní cena. Novela č. 441/2005 Sb. (Zákon, kterým se mění zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ze znění pozdějších předpisů, a některé další zákony), účinnost od : 1. V 25 odst. 1 písm. t) větě druhé se za slovo "není" vkládají slova "s výjimkou tichého vína". 2. V 34 se doplňuje odstavec 9, který zní: "(9) Poplatník může dále od základu daně odečíst 50% částky, kterou vypořádal v peněžní, případně v nepeněžní formě v období 1993


text:
až 2005 oprávněným osobám jejich majetkový podíl podle zákona č. 42/1992 Sb., o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech, ve znění pozdějších předpisů, nebo kterou poplatník v období 1993 až 2005 uhradil oprávněným osobám za postoupení jejich pohledávky na vypořádání majetkového podílu podle zákona č. 42/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Odpočet lze uplatnit po dobu 5 let počínaje zdaňovacím obdobím 2005.". 3. V 40 (přechodná ustanovení zákona) se doplňuje odstavec 25, který zní: "(25) U poplatníků, kteří mají povinnost vypořádat majetkové podíly podle zákona č. 42/1992 Sb., o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech, ve znění pozdějších předpisů, nebo které poplatník vypořádal oprávněným osobám za jejich postoupené pohledávky, je výše vypořádaných podílů počínaje zdaňovacím obdobím roku 2005 odpočitatelnou položkou od základu daně z příjmů.". Protože tato pro zemědělce poměrně důležitá novela je zcela nová, bude její výklad proveden na pravidelném školení Profexu počátkem roku Výše uvedená ustanovení č. 2 a 3 byla do zákona implementována na základě pozměňovacího návrhu poslance Ladislava Skopala a neexistuje proto ani jejich výklad v důvodové zprávě k poslaneckému návrhu zákona předloženého do poslanecké sněmovny jako tisk 846/0. Novela zákona o daních z příjmů pro rok 2006 stav projednávání ke dni: 12. listopadu 2005 Vláda předložila sněmovně návrh zákona , tisk 1040/0. 1. čtení proběhlo na 46. schůzi. 2.čtení obecná i podrobná rozprava proběhla čtení proběhlo , zákon byl schválen a dne postoupen k projednání do senátu jako tisk č.182. Znění zákona schváleného sněmovnou nebylo k dosud publikováno. V průběhu schvalovacího procesu jej bude možno najít na adrese jako dokument sněmovní tisk č.1040/3 nebo na jako tisk č.182. DPH zatřídění některých sporných komodit Vyžádali jsme si stanovisko Generálního ředitelství cel k zatřídění některých sporných komodit v zemědělské výrobě. (Osmimístný kód je KÓD harmonizovaného systémucelního sazebníku = TARIC kód daňové a celní unie) seno sláma chlévský hnůj Vše se zdaňuje v základní sazbě DPH (19%). Kopii stanoviska naleznete v příloze. Informace o zatřídění zboží do harmonizovaného systému na internetu: home.htm - 2 -
 3 TM Informace o zatřídění do standardní klasifikace produkce kace_produkce_(skp) Novela DPH (nabyla účinnosti ) Byla včleněna při projednávání v parlamentu do zákona o finančních konglomerátech 377/2005 Sb., ve kterém je obsažena jako ČÁST TŘICÁTÁ PRVNÍ. Zákon byl podepsán prezidentem , zveřejněn ve Sbírce zákonů , účinnost od Většina ustanovení této novely jsou technicko-legislativního charakteru napravují některé nedostatky původního zákona nebo jej upřesňují. Definice osobního automobilu 4 odst.3 písm.f Stávající definice osobního automobilu byla taková, že osobním automobilem je dopravní prostředek, který má v osvědčení o registraci zapsanou kategorii osobní automobil M1 nebo M1G. Zjistilo se ale, že podle vyhlášky č. 341/2002 Sb., o schvalování technické způsobilosti a o technických podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky č. 100/2003 Sb se do osvědčení o registraci žádná kategorie nezapisuje. Při doslovném výkladu tak vlastně od žádný osobní automobil neexistuje a u všech automobilů je nárok na odpočet DPH na vstupu. Nově je osobním automobilem dopravní prostředek, který má v technickém osvědčení nebo technickém průkazu zapsanou kategorii


text: M1 nebo M1G; pokud zápis kategorie chybí, vymezuje se tato kategorie zvláštním právním předpisem. Ministerstvo financí zastává stanovisko, že i přes tento technický nedostatek ve stávajícím zákoně o DPH nebylo možné nárok na odpočet DPH uplatnit u osobních automobilů, které jsou svým charakterem v souladu s příslušnými předpisy považovány za osobní automobily. Nedoporučuji zkoušet uplatnit zpětně odpočet na osobní automobily. Protože však jsme se setkali s tím, že odpočet daně na vstupu byl uplatněn omylem i u osobních automobilů, je možné u statečných plátců DPH toto znění zákona využít v případě soudního sporu. Prodej tzv.montážních osobních automobilů, u kterých byl uplatněn odpočet DPH na vstupu 62 odst.2 a 75 odst.2 a3 Pokud byl u těchto automobilů do uplatněn odpočet DPH na vstupu a tento automobil prodán v období 5/2004 9/2005, bylo sporné, zda tento prodej podléhá DPH na výstupu nebo je od DPH osvobozen. Od je již zcela jasné, že z tohoto prodeje se DPH na výstupu odvádí. Ministerstvo financí opět zastává stanovisko, že i přes tento technický nedostatek ve stávajícím zákoně o DPH bylo nutno DPH odvádět. Dovozy zboží ze zemí mimo EU Kurz pro přepočet cizí měny na Kč 4 odst.4 Běžně se cizí měna přepočítává na Kč kurzem platným pro plátce ke dni povinnosti přiznat daň v podstatě se tedy používá účetní kurz. Protože při dovozech ze zemí mimo EU to dělalo problémy, novela udělala v těchto případech výjimku - při přepočtu cizí měny na českou měnu pro účely stanovení základu daně při dovozu zboží podle 38 se použije kurz stanovený podle celních předpisů. Tedy stejný kurz jaký použije celnice při vyměření cla. Fakticky to tedy znamená, že základ daně bude stejný jako celní hodnota zboží (obsahuje kromě ceny i náklady na balení, přepravu, pojištění, provize než zboží dorazí do prvního místa určení v tuzemsku. Dále jsou upřesněny podmínky osvobození od DPH u služeb přímo vázaných na dovoz přeprava, nakládka apod. Vydání služby Od bylo podle zákona osvobozeno vydání hmotného majetku podle zákona č.229/1991 Sb a č.42/1992 Sb. Pokud se ale restituentovi vydala služba, bylo nutné odvádět DPH na výstupu (např. posekání louky, sklizeň obilovin). Současně ale existuje následující stanovisko Ministerstva financí ČR, které jde nad rámec zákona. Pokud jste tedy v období od do při vydání služby DPH na výstupu neodvedli, můžete se na toto stanovisko odvolat viz příloha! Po novele byl text 14 odst.5 písm.e změněn tak, že za poskytnutí služby se nepovažuje (a tedy se neodvádí DPH) vydání nebo poskytnutí majetku v nepeněžité podobě v nehmotném majetku, včetně poskytnutí služby, jako náhrady nebo vypořádání podle zvláštních právních předpisů o nápravě majetkových křivd. Praxe ukáže, zdali to skutečně bylo myšleno tak, jak si to umíme přečíst. Důvodová zpráva k novele neexistuje, protože do zákona se dostala jako poslanecký návrh. Je velmi pravděpodobné, že zákonodárce myslel toto ustanovení tak, že při vydání služeb se DPH na výstupu neodvádí. Daňové doklady 26 odst. 1 (1) Plátce, který uskutečňuje zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně, je povinen na vyžádání za každé zdanitelné


text:
plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně pro osobu povinnou k dani nebo právnickou osobu, která není založena nebo zřízena za účelem podnikání, vystavit daňový doklad, a to nejpozději do 15 dnů ode dne uskutečnění zdanitelného plnění nebo plnění osvobozeného od daně s nárokem na odpočet daně a do 15 dnů ode dne přijetí platby, pokud k přijetí platby došlo před uskutečněním zdanitelného plnění a plátci vznikla k datu přijetí platby povinnost přiznat daň na výstupu; pokud plátci nevznikla povinnost přiznat daň při přijetí platby před uskutečněním plnění, daňový doklad při přijetí platby nesmí vystavit. Údaje o dani a základu daně se na daňových dokladech uvádějí v české měně
 4 Příklad: Přijali jste platbu zálohu na elektřinu od svého nájemníka a ze záloh placených rozvodné společnosti si nárokujete DPH na vstupu. Od nemáte povinnost odvádět DPH už při přijetí platby ( 21 odst.2), protože tato záloha souvisí s nájmem nemovitosti (odvádí se až při konečném vyúčtování). Podle zákona jste ale byli povinni na požádání vystavit daňový doklad. Po novele daňový doklad nebudete smět vystavit, je to výslovně zakázáno. Někdy se této nesrovnalosti v zákoně využívalo: pokud jste měli nájemníka, kterému jste účtovali kromě elektřiny např. i za úklid ve společných prostorách nebo za jiné služby vykonávané vašimi zaměstnanci a na obojí přijímali zálohy, museli jste ze služeb, které jste nenakoupili (úklid) odvádět DPH při přijetí platby. Ze záloh na elektřinu naopak ne. V praxi se administrativa zjednodušila tím, že jste odvedli DPH z celé částky a vystavili daňový doklad k přijaté platbě (zákon to nezakazoval, naopak přikazoval). Od 1.října 2005 již tento postup nebude možný, protože u zálohy na elektřinu nemáte povinnost odvádět DPH a tudíž nesmíte vystavit daňový doklad. 21 odst.6 Při poskytnutí služby se zdanitelné plnění považuje za uskutečněné a) dnem jejího poskytnutí nebo dnem vystavení daňového dokladu s výjimkou splátkového nebo platebního kalendáře nebo dokladu na přijatou platbu, a to tím dnem, který nastane dříve, Do 1.října: pokud jste přijali zálohu na službu a vystavili daňový doklad k přijaté platbě uskutečnilo se tím zdanitelné plnění, protože tento doklad byl zároveň daňovým dokladem. Pokud byla služby zálohována ze 100%, už jste následně nemuseli vystavovat daňový doklad po provedení této služby. Po 1.říjnu teoreticky: pokud přijmete platbu zálohu na nějakou službu a vystavíte daňový doklad k přijaté platbě, nedošlo ke zdanitelnému plnění (funguje stejně jako při dodání zboží). Následně po poskytnutí této služby musíte provést vyúčtování zálohy a vystavit řádný daňový doklad. Domnívám se, že pokud si nechcete komplikovat život, po přijetí zálohy vystavíte řádný daňový doklad, tím dojde ke zdanitelnému plnění a všechny své povinnosti tím splníte. 21 odst.4 Byly upřesněny podmínky při elektronickém vystavování daňových dokladů: Daňový doklad může být vystaven se souhlasem osoby, pro kterou se uskutečňuje zdanitelné plnění nebo plnění osvobozené od daně s nárokem na odpočet daně, i v elektronické podobě, pokud jej plátce nebo osoba uvedená v odstavci 3 opatřila zaručeným elektronickým podpisem založeným na kvalifikovaném certifikátu nebo elektronickou značkou založenou na kvalifikovaném systémovém certifikátu podle zvláštního právního předpisu


text:
20) nebo pokud je zaručena věrohodnost původu a neporušitelnost obsahu daňového dokladu elektronickou výměnou informací (EDI). Odpočet DPH na vstupu 73 odst.3 Odpočet DPH na vstupu při dovozu zboží ze třetích zemí: Při dovozu zákon stanovil, že odpočet DPH lze uplatnit nejdříve v daňovém období, ve kterém byla daň vyměřena. Daň vyměřuje FÚ na základě podaného přiznání. Přiznání se podává nejdříve v měsíci následujícím po měsíci ve kterém vznikla povinnost vyměřit daň. Teoreticky tedy nebylo možné v jednom přiznání odvést DPH na výstupu a zároveň si ji nárokovat na vstupu Den povinnosti uhradit clo (i DPH) 31.8 Podání přiznání Vyměření Po novele: Nárok na odpočet daně při dovozu zboží lze uplatnit nejdříve v daňovém přiznání za zdaňovací období, ve kterém byla daň vyměřena nebo přiznána. 72 odst.1 Odpočet DPH na vstupu v ostatních případech: Dříve: Nárok na uplatnění odpočtu daně vzniká dnem uskutečnění přijatého zdanitelného plnění nebo dnem přijetí platby, pokud platba je přijata plátcem, který uskutečňuje zdanitelné plnění, přede dnem uskutečnění zdanitelného plnění. Po novele: Nárok na uplatnění odpočtu daně vzniká dnem, ke kterému vznikla povinnost přiznat daň na výstupu. V souvislost s touto změnou se v televizních diskusích i na veřejnosti objevily pochybnosti, kdy vlastně je možné nárok na odpočet uplatnit. Začaly se objevovat názory, že povinností přiznat daň na výstupu se rozumí daň na výstupu u plátce, který zdanitelné plnění přijal. Například u nakoupeného zboží by si mohl plátce uplatnit nárok teprve v okamžiku, kdy toto zboží prodá. Tento výklad je ovšem nesmyslný. Povinností přiznat daň na výstupu zákon míní ve vztahu k jednomu a témuž plnění. Jednomu plátci v jednom okamžiku vzniká povinnost (DPH na výstupu) a v tomtéž okamžiku vzniká jinému plátci tomu který plnění přijímá nárok na odpočet (DPH na vstupu). Sazby DPH 48 odst.1 U převodu bytového domu, rodinného domu a bytu, včetně nedokončeného bytového domu, rodinného domu a bytu, se uplatní snížená sazba daně, pokud zákon nestanoví jinak
 5 Byl odstraněn nesmysl, kdy jediný převod nedokončeného bytového domu se zdaňoval 19% sazbou, všechny ostatní 5%. 57 Podle původního zákona byla výuka cizích jazyků v jazykových školách zdaňována 19% sazbou DPH. Po novele bude toto vzdělávání osvobozeno v případě, že je uznáno Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy. Toto osvobození je ovšem bez nároku na odpočet DPH na vstupu, takže nelze předpokládat, že dojde ke zlevnění pro neplátce o celých 19%, protože nemožností uplatnit DPH ze vstupů mírně stoupnou náklady (učební pomůcky). Paradoxně tak může dojít k mírnému zdražení těchto služeb pro plátce DPH (vzdělávání zaměstnanců apod.). Příloha č.2 k zákonu Ubytovací služby zařazené v SKP 55 zůstávají i po ve snížené sazbě (jako dosud). Poznámka: Patří sem ubytovací a podobné služby poskytované v zařízeních hotelového typu, např. hotelích, motelích, hostincích a podobných ubytovacích zařízeních. Také sem patří služby s tím související zahrnuté v ceně ubytování, jako jsou snídaně, obsluha na pokoji, služba recepce, poštovní služba a posluhy. Hotely poskytují všeobecně také další služby, jako jsou např. parkování, jídlo, nápoje, zábava, plavecké bazény, bankety, schůze, konference a schůzovní a konferenční prostory. Rekreační hotely mohou


text:
mimo svou činnost poskytovat rozsáhlý výběr rekreačních zařízení. Tyto různé služby jsou zde zahrnuty jenom pokud tvoří součást ceny za ubytování. Jsou-li placeny odděleně, jsou klasifikovány podle toho, o jakou službu se jedná Služby poskytované v zařízeních hotelového typu 55.2 Ubytovací služby poskytované v kempech a jiných zařízeních pro krátkodobé ubytování Ubytovací služby poskytované v turistických ubytovnách a horských boudách Ubytovací služby poskytované v kempech Ubytovací služby poskytované v ostatních zařízeních pro krátkodobé ubytování Služby poskytované dětskými prázdninovými tábory Služby rekreačních středisek a domů Krátkodobé ubytovací služby v zařízených pronájmech Služby poskytované v lůžkových nebo lehátkových vozech a jiných dopravních prostředcích Ostatní ubytovací služby poskytované v zařízeních pro krátkodobé ubytování j.n. 2. DOMĚRKY DANÍ A PŘÍSLUŠENSTVÍ DANĚ Ing. Jiří Pavel, daňový poradce, Příslušenství daně zákon o správě daní a poplatků rozeznává tyto základní druhy příslušenství daně: 1) Posečkání daně 60 ZSDP = úrok 140% DS ČNB. 2) Penále 63 ZSDP - 0,2 nebo 0,1 nebo 0,05% denně. 3) Zvýšení daně 68 ZSDP - Zvýšení daně až o 10% pokud nebylo přiznání podáno včas. 4) Exekuční náklady 73a ZSDP - náhrada exekučních nákladů na výkon zabavení 2% z vymáhaného nedoplatku - náhrada exekučních nákladů na výkon prodeje 2% z vymáhaného nedoplatku - hotové výdaje správce daně 5) Pokuty 37 ZSDP Za nesplnění povinností nepeněžité povahy až do 2 mil.kč 6) Obdobné sankce podle celního zákona nebo zákonů upravujících ZP a SP 25 odst.1 písm.f a písm.y zakazuje tyto sankce zahrnovat do daňových nákladů. Doměrky daní a) daňově neuznatelné náklady: 25 odst.1 písm.s obecně zakazuje jako daňový náklad tyto daně: dědickou, darovací, daň z příjmů FO i PO. b) daňově uznatelné náklady: 24 odst.2 písm.ch ostatní daně jsou obecně daňově účinným nákladem včetně doměrků: - daň z nemovitostí a daň z převodu nemovitostí pokud byly zaplaceny - daň silniční, DPH, spotřební daň předpisem Obecně platí, že musí souviset s dosažením, zajištěním a udržením zdanitelných příjmů
 6 Účtování Příslušenství daně: 5459xx/závazek,peníze daň z příjmů - předpis 5919xx/341 (5939/341) daň z příjmů dodatečné odvody, doměrky, vratky 5959xx/341 ostatní daně předpisem 53x?xx/34x (daně uznatelné po úhradě nutno kontrolovat). Příklady 1) Správce daně provedl daňovou kontrolu a doměřil daň z nemovitostí ve výši 100. Platební výměr jste obdrželi v roce Daň je splatná do 30 dnů ( 46 odst.7 ZSDP). Zaúčtujete: / Po úhradě přeúčtujete z účtu na účet Pokud neuhradíte daň do konce roku, vyloučíte na ř.40 daňového přiznání a v roce, kdy závazek uhradíte, musíte sledovat obraty účtu a o úhradu snížíte základ daně v ř.112. Pokud jste si jisti, že daň v běžném roce uhradíte, můžete účtovat přímo na účet , ale doporučuji na konci roku zkontrolovat náklady na tomto účtu a zpětně ověřit, zda skutečně došlo k úhradě. Časem pravděpodobně obdržíte od správce daně platební výměr na penále, to zúčtujete ihned po doručení na účet 5459xx. Pokud správce daně penále nevyměří do konce roku a částka tohoto penále je významná, měli byste si na něj vytvořit rezervu v předpokládané výši zápisem /459. 2) Půjčili jste bezúplatně zaměstnanci automobil kategorie N1, u kterého


text:
jste uplatnili nárok na odpočet DPH na vstupu. Chtěli jste od něj pouze náhradu za spotřebovaný benzín. Zaměstnanci jste zvýšili jeho základ daně ze závislé činnosti podle 6 odst.6 (každý započatý měsíc o 1% ze vstupní ceny). Správci daně to při kontrole nestačilo a doměřil vám DPH z obvyklé ceny půjčovného automobilu (podle 14 odst.3 písm.a, odst.4 písm.a). Tato doměřená DPH nesouvisí s dosažením, zajištěním a udržením zdanitelných příjmů a nelze ji považovat za daňový náklad. Pokud ji nebudete po zaměstnanci vymáhat, zúčtujete ji na účet ) Doměrek daně z příjmů právnických osob patří na účet , nikoliv na účet 545. Exekuční náklady Výjimka: pokud máte dlužníka, který vám neplatí a vy se rozhodnete vymáhat svoji pohledávku pomocí soudního exekutora (120/2001 Sb.) vyúčtuje si exekutor za tuto službu určitý poplatek. Pokud tuto službu neuhradí dlužník a musíte ji exekutorovi uhradit vy, zákon v 24 odst.2 písm.zs (dříve zt) dovoluje tyto náklady považovat za náklady daňové. Obecně jsou ostatní exekuční náklady z daňového základu vyloučeny v 25 odst.1 písm.y (exekuční náklady podle zákona 337/1992 Sb.) Z důvodové zprávy k zákonu 669/2004 Sb: Stávající znění 25 odst. 1 písm. y) nereagovalo za nový zákon o exekutorech (platí od ) a obecně vylučuje z daňových výdajů jakékoliv exekuční náklady. Navrhuje se, aby byly u oprávněných osob uznatelným daňovým výdajem všechny náklady hrazené exekutorovi podle zákona č. 120/2001 Sb. 3. POSUZOVÁNÍ ZÁVISLÉ ČINNOSTI VE VZTAHU K 6 ZDP ZE STRANY FINANČNÍCH ÚŘADŮ Ing. Jiří Pavel, daňový poradce, Od platí nový zákon o zaměstnanosti č.435/2004, který obsahuje 13, který stanoví: (1) Právnická nebo fyzická osoba je povinna plnění běžných úkolů vyplývajících z předmětu její činnosti zajišťovat svými zaměstnanci, které k tomu účelu zaměstnává v pracovněprávních vztazích podle zákoníku práce. (2) Běžnými úkoly vyplývajícími z předmětu činnosti právnické nebo fyzické osoby se rozumí úkoly přímo související se zajištěním výroby nebo poskytováním služeb a obdobnou činností podle zvláštních právních předpisů (živnostenský zákon) které právnická nebo fyzická osoba provádí v zařízeních určených pro tyto činnosti nebo na místech obvyklých pro jejich výkon, vlastním jménem a na vlastní odpovědnost. (3) Povinnost stanovená v odstavci 1 neplatí v případech, kdy plnění běžných úkolů a) zajišťuje fyzická osoba sama nebo s pomocí svého manžela nebo dětí, nebo právnická osoba prostřednictvím svých společníků nebo členů, b) zajišťuje právnická nebo fyzická osoba dočasně přidělenými zaměstnanci agentury práce ( 66), nebo c) právnická nebo fyzická osoba svěří 1. jiné právnické nebo fyzické osobě, která má činnosti, které jí mají být svěřeny, zahrnuty v předmětu své činnosti a bude je zajišťovat svými zaměstnanci, nebo 2. jiné fyzické osobě, která má činnosti, které jí mají být svěřeny, zahrnuty v předmětu činnosti a nebude svěřené úkoly zajišťovat v zastřeném pracovněprávním vztahu. Provozování svěřené činnosti musí naplňovat znaky podnikání ve smyslu 2 odst. 1 obchodního zákoníku (soustavná činnost, prováděná samostatně, vlastním jménem, na vlastní zodpovědnost, za účelem dosažení zisku)
 7 Koncem roku 2004 a počátkem roku 2005 se rozvinula široká diskuse o tom, v kterých případech se jedná o zastřený pracovně-právní vztah a kdy se jedná o skutečného


text: podnikatele. Nejvyšší správní soud zrušil v únoru 2005 rozhodnutí Městského soudu v Praze, který zamítl žalobu proti rozhodnutí finančního úřadu týkajícího se doměření daně ze závislé činnosti. Jednalo se o rozhodnutí, kdy finanční úřad doměřil daň z titulu zastřeného pracovněprávního vztahu (použití tzv. Švarc systému) v případě, kdy si firma najímala na práci zedníky podnikatele. Toto rozhodnutí bylo určitým průlomem do zavedené praxe finančních úřadů. Nejvyšší správní soud judikoval: "Zákonné vymezení prostřednictvím pouhého plnění příkazů plátce, obsažené v ustanovení 6 odst. 1 písm. a) zákona o daních z příjmů, se jeví jako nedostačující a neschopné postihnout všechny reálně možné případy. Vymezení zákonného termínu "závislá činnost" nemůže být redukováno toliko na činnost vykonávanou podle příslušných pokynů, nýbrž musí se jednat o činnost skutečně závislou na osobě plátce. Definiční prvek závislosti tak bude dán zejména povahou vykonávané činnosti a také tehdy, pokud se bude jednat o činnost dlouhodobou a kdy k uzavření pracovněprávního vztahu mělo dojít především v zájmu osoby, tuto činnost vykonávající. Tyto skutečnosti musí akceptovat i aplikace daňových předpisů, neboť v opačném případě by představovala nelegitimní zatěžující prvek soukromé sféry." V srpnu Ministerstvo financí vydalo pokyn D- 285 k vymezení pojmu "závislá činnost", který vychází z platné právní úpravy a rovněž z výše uvedeného judikátu. Pokyn zdůrazňuje, že z pohledu zákona o daních z příjmů není rozhodující, na základě jakého právního vztahu poplatníkovi příjmy plynou, ale to, zda se jedná o činnost skutečně závislou na osobě plátce. Závislost je třeba posuzovat podle povahy vykonávané činnosti, znaků a okolností, za kterých je práce vykonávána, a podle toho, zda na uzavření pracovněprávního vztahu je dán zájem obou smluvních stran. Ministerstvo financí konstatuje v souladu s výše uvedeným judikátem, že pro vymezení pojmu "závislá činnost" nestačí pouze jediné kritérium obsažené v zákoně o daních z příjmů ( 6 odst. 1 písm. a - činnost vykonávaná podle příslušných příkazů a pokynů), neboť není schopné postihnout všechny reálně možné případy. Pokyn se vztahuje jak na vztahy mezi tuzemskými osobami ( 6 odst.1), tak i na takzvaného ekonomického zaměstnavatele pokud uzavřete smlouvu s osobou se sídlem nebo bydlištěm v zahraničí ( 6 odst.2) Pokyn Ministerstva financí uvádí nejčastější znaky a okolnosti indikující vztah závislé činnosti: a) plátce příjmu přímo či nepřímo ukládá úkoly, řídí a kontroluje fyzickou osobu a nese odpovědnost související s její činností b) fyzická osoba má ve vztahu k plátci příjmu obdobné postavení jako zaměstnanec c) odměna za práci je vypočítána na základě délky pracovní doby nebo obdobným způsobem běžným při odměňování osoby v pracovněprávním vztahu, d) materiál, pracovní pomůcky, stroje a zařízení potřebné pro výkon činnosti jsou fyzické osobě poskytovány plátcem příjmu e) vztah mezi plátcem příjmu a fyzickou osobou je dlouhodobý anebo soustavný, resp. fyzická osoba vykonává činnost dlouhodobě pouze pro jednoho plátce příjmu, a to osobně nebo prostřednictvím spolupracující osoby ve smyslu 13 zákona o daních z příjmu Pokud se chcete vyhnout do budoucna problémům, je nutné, abyste se těchto typických znaků při uzavírání smluv vyvarovali. Pokud na některé specifické práce nemůžete sehnat zaměstnance, máte možnost využít i služeb tzv.


text:
agentur práce. Nový zákon o zaměstnanosti nově definoval i zprostředkování zaměstnání tzv.agenturami práce a stanoví podmínky podnikání v tomto oboru. Souhlas k činnosti těmto agenturám uděluje ministerstvo práce a sociálních věcí, které také eviduje a zveřejňuje oficiální seznam těchto agentur. Agentury mohou buďto zprostředkovat zaměstnance nebo mohou své zaměstnance přidělit k výkonu práce. Seznam povolených agentur práce je k dispozici na internetové adrese (sekce - zaměstnanost pro občany agentury práce). 4. ZÁKON O ODPADECH - RECYKLAČNÍ POPLATEK Dne vstoupila v platnost některá ustanovení novely zákona o odpadech č.185/2001 Sb. a prováděcí vyhlášky, která se týká elektrických a elektronických zařízení. Účelem této novely je prevence vzniku odpadních elektrických a elektronických zařízení a snížení odpadu, který z těchto zařízení vzniká, opětovným použitím a recyklací použitého elektrozařízení. Všichni výrobci a dovozci elektrospotřebičů tak budou muset finančně přispívat do kolektivního systému, ze kterého bude recyklace starších výrobků financována. Tento finanční příspěvek mají dočasně možnost uvádět odděleně na všech prodejních dokladech k novému zboží. V takovém případě mají i koncoví prodejci povinnost uvádět na prodejních dokladech tento finanční příspěvek zvlášť, tak aby bylo zřejmé, že část kupní ceny bude použita k úhradě nákladů na recyklaci elektrozařízení. Účtování poplatku bude zaváděno postupně, velká část výrobců jej k ceně spotřebičů začala účtovat od 1. září, u některých typů výrobků později, vždy záleží na rozhodnutí dovozce, resp. skladových zásobách zboží dovezeného před 13. srpnem. Fakticky by - 7 -
 8 měl být poplatek odveden ze všech spotřebičů prodaných konečnému spotřebiteli po 13.srpnu Konkrétní výše příplatků pro jednotlivé typy spotřebičů je následující: Bílá technika: 420, Kč s DPH za veškeré chlazení velké chladicí zařízení, chladničky, kombinace chladničky a mrazničky, mrazničky, ostatní velká zařízení používaná pro chlazení, uchovávání a skladování potravin 130, Kč s DPH za všechny velké spotřebiče pračky, sušičky, myčky nádobí, pečící zařízení, elektrické sporáky, elektrické plotny, mikrovlnné trouby, ostatní velká zařízení používaná k vaření a jinému zpracování potravin. 35, Kč s DPH za vysavače vysavače, čistící stroje na koberce, ostatní zařízení pro čištění 10, Kč s DPH za malé spotřebiče žehličky a jiné spotřebiče používané k žehlení, mandlování a další péči o oděvy, topinkovače, fritovací hrnce, mlýnky, kávovary a zařízení pro otevírání nebo uzavírání nádob nebo obalů, elektrické nože, spotřebiče pro stříhání vlasů, sušení vlasů, čištění zubů, holení, masáže nebo jinou péči o tělo, hodiny, budíky a zařízení pro účely měření, indikace nebo registrace času, váhy, elektrické ventilátory malé. IT technika a telekomunikace: 4, Kč s DPH Mobilní telefony a příslušenství, telefonní přístroje, bezdrátové telefony, vysílačky, kapesní a stolní kalkulačky, myši, 10, Kč samostatné PC komponenty (zpoplatněny jsou pouze základní desky, interní nebo externí zdroje a hardisky), klávesnice, elektronické diáře, telefonní záznamníky, popisovače štítků 30, Kč s DPH PC základní jednotky a barebones včetně všech vnitřních komponent, faxy, dálnopisy, registrační pokladny, elektrické psací stroje, laminovací stroje, vázací stroje 60, Kč s DPH Monitory do úhlopříčky 21, notebooky, laptopy, tiskárny nebo kopírky nebo skenery nebo multifunkční zařízení do hmotnosti 20 kg, telefonní ústředny, skartovací stroje 100, Kč s DPH Tiskárny nebo kopírky nebo skenery nebo multifunkční zařízení do


text:
hmotnosti od 20 do 50 kg 200, Kč s DPH Monitory s úhlopříčkou nad 21, tiskárny nebo kopírky nebo skenery nebo multifunkční zařízení o hmotnosti nad 50 kg, servery nebo mainframy nebo jiné počítače nad 50 kg Spotřební elektronika: 4, Kč s DPH Analogové fotoaparáty, sluchátka, dálkové ovladače, mikrofony, komponenty zabezpečovacích systémů (čidla, ústředny apod.), komponenty pro satelitní a televizní příjem (mimo TV, SAT a DVBT přijímače), adaptéry, nabíječky, časové spínače proudu, el. Ladičky 10, Kč s DPH Osobní přehrávače (discmany, walkmany, MP3 přehrávače, MP3 HD přehrávače), digitální fotoaparáty, radiopřijímače, radiobudíky, baby sittery (el. chůvy), samostatné fotoblesky, samostatné el. poháněné teleobjektivy, sady autoreproduktorů 30, Kč s DPH Videokamery, komponenty car audio (autorádia, CD měniče, navigační systémy, zesilovače, subwoofery), GPS, přenosné radiomagnetofony, sady reproduktorů, herní konzole 60, Kč s DPH Kč Televize do úhlopříčky 21 (55 cm) včetně, DVD, video přehrávače a rekordéry, mikro/mini/midi věže, hifi komponenty (zesilovače, receivery, tunery, CD přehrávače, gramofony, kazetové magnetofony), SAT a DVBT přijímače, dataprojektory, elektrické a elektronické hudební nástroje, zesilovače pro hudební nástroje 100, Kč s DPH domácí kina (DVD mechanika, tuner a zesilovač vše integrované v jeden celek včetně sady reproduktorů, bez TV) 200, Kč s DPH Kč Televize s úhlopříčkou nad 21 Povinností maloobchodního prodejce je přesně informovat zákazníka o sběrných místech. Pokud je zákazník ze vzdálenějšího místa, měl by mu prodejce tuto informaci pomoci vyhledat na stránkách ministerstva životního prostředí (http://www.env.cz/) nebo na stránkách kolektivních systémů - Elektrowin (www.elektrowin.cz - bílá technika), ASEKOL (www.asekol.cz - černá technika, IT technika), případně REMA (www.remasystem.cz - černá technika, IT technika), Ekolamp (www.ekolamp.cz - osvětlovací technika). Stanovisko MFČR - Elektroodpad z hlediska DPH Dotaz: V případě, že je na daňovém dokladu uvedena cena za elektrický spotřebič a zvlášť poplatek na likvidaci tzv. historického odpadu, je předmětem daně tento poplatek? Odpověď V souladu s čl. 5 směrnice 2002/96/ES se promítla do zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech změna, která ukládá povinnost všem výrobcům či dovozcům zajistit zpětný odběr elektrozařízení (elektroodpadu), a to s účinností od schválením zákona č. 7/2005 Sb., v platném znění. Do ceny nového výrobku se tak promítnou i náklady spojené se zajištěním zpětného odběru elektroodpadu. Zákon o odpadech umožňuje uvádět při prodeji nových elektrozařízení uvedených na trh do náklady na zpětný odběr elektroodpadu odděleně. Náklady spojené se zajištěním zpětného odběru elekroodpadu jsou součástí ceny, za kterou spotřebitel nový výrobek nakupuje. Podle 36 odst. 1 ZDPH je základem daně vše, co jako úplatu obdržel nebo má obdržet plátce za uskutečněné zdanitelné plnění od osoby, pro kterou je zdanitelné plnění uskutečněno. V souladu s 36 odst. 2 písm. d) ZDPH základ daně zahrnuje také vedlejší výdaje, jimiž náklady na zpětný odběr elektroodpadu jsou. Z hlediska ZDPH není podstatné, zda jsou náklady na zpětný odběr uvedeny odděleně nebo přímo s ostatními náklady, které se promítnou do ceny výrobku. Do základu daně se zahrnují i poplatky na zpětný odběr elektroodpadu
 9 5. PENZIJNÍ A ŽIVOTNÍ PŘIPOJIŠTĚNÍ V ROCE 2005 Ing. Jiří Pavel, daňový poradce, Penzijního připojištění je řešeno v následujících ustanoveních zákona o daních z příjmů 586/1992 Sb.:


text: 6 odst.9 písm.s Od daně z příjmu mají zaměstnanci osvobozen příspěvek zaměstnavatele na penzijní připojištění poukázaný na svůj účet u penzijního fondu a to do výše max.5% vyměřovacího základu zaměstnance pro pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti. Př: zaměstnanec si vydělá za měsíc Kč hrubé mzdy (vyměřovací základ pojistného na sociální pojištění je Kč), navíc zaměstnavatel přímo na účet penzijního fondu ve prospěch zaměstnance odešle částku 600 Kč. 5% z = 500 Kč má zaměstnanec od daně z příjmu osvobozeno, zbytek = 100 Kč zaměstnavatel přičte pro účely zdanění k jeho hrubé mzdě, základ daně tedy bude o 100 Kč vyšší než pokud by zaměstnavatel příspěvek neposkytl. 38h odst. 13 Pokud odešlete příspěvek na účet penzijního fondu do 8 dnů po zúčtování mezd, tento příspěvek se považuje za příjem zaměstnance dosažený za uplynulý kalendářní měsíc. Lze jej tedy zúčtovat předem ve mzdě minulého měsíce - tak, jak standardně zúčtování mezd probíhá. Podle dosavadních výkladů se uvedených 8 dnů počítá ode dne výplaty, takže příspěvek je nutno mít odepsaný z účtu do osmi dnů po výplatním termínu. Pokud chcete mít tento problém ošetřen zcela bezpečně bez ohledu na výklad, který se může v budoucnu změnit, odešlete příspěvky do 8. dne v měsíci. 15 odst. 9 Od základu daně si může poplatník - fyzická osoba - odečíst jím odeslané platby příspěvků na účet penzijního fondu na zdaňovací období podle smlouvy o penzijním připojištění snížené o 6000 Kč. Maximálně si může odečíst Kč. Tímto jsou zvýhodněny pravidelné platby vyšší než 500 Kč měsíčně až do limitu 1500 Kč měsíčně (nebo i platby nepravidelné od 6000 Kč do Kč ročně), tedy ty platby penzijnímu fondu, na které již není poskytován státní příspěvek. Tyto platby v praxi většinou probíhají některým z těchto způsobů (příklad pro ilustraci): a) zaměstnanec si nechává od zaměstnavatele srážet každý měsíc 1600 Kč ze své čisté mzdy (po odvodu zdravotního a sociálního pojištění a po zdanění - stejným způsobem jako např. spoření) a tuto částku jménem zaměstnance zaměstnavatel odesílá na účet penzijního fondu. b) poplatník odesílá ze svého účtu v bance či složenkou každý měsíc 1600 Kč na účet penzijního fondu. c) Po dohodě s penzijním fondem odešle poplatník jedenkrát ročně platbu ve výši Kč. Bez ohledu na to, jakým způsobem tato platba probíhá, během roku 2005 dojde na účet penzijního fondu 1600 x 12 = Kč. V přiznání k dani z příjmu za rok 2005 bude postupováno takto: Celková částka příspěvků Kč se sníží o 6000 Kč = Kč. Maximálně lze uplatnit jako odpočitatelnou položku Kč, základ daně za rok 2005 se sníží o Kč. Pokud by byla zasílána měsíčně např. částka 900 Kč (za rok 900 x 12 = 10800), částku příspěvků Kč sníženou o 6000 Kč = 4800 Kč lze uplatnit jako odpočitatelnou položku celou, protože nepřekročila limit Kč. Základ daně se sníží o 4800 Kč. Takto zaslané platby lze zahrnout do ročního zúčtování za rok Umožňují to ustanovení 38h odst.4, 38k odst.5, 38l odst.1 a 38l odst.2 zákona o daních z příjmů. 38h


text:
odst.4 a 38k odst.5 - až při ročním zúčtování záloh za zdaňovací období přihlédne plátce k příspěvkům zaplaceným zaměstnancem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem tak jak je uvedeno v 15 odst.9. 38l odst.1 a 2 - nárok na uznání nezdanitelné částky prokazuje zaměstnanec smlouvou o penzijním připojištění se státním příspěvkem a potvrzením penzijního fondu o příspěvcích zaplacených poplatníkem na penzijní připojištění se státním příspěvkem na uplynulé zdaňovací období. Platnost smlouvy je podmíněna tím, že poplatník předloží každoročně do 15.února potvrzení penzijního fondu o příspěvku na penzijní připojištění se státním příspěvkem zaplaceném za uplynulé zdaňovací období. 24 odst.2 písm.zj Daňovým nákladem zaměstnavatele je částka jeho příspěvku na penzijní připojištění svého zaměstnance poukázaná na účet zaměstnance u penzijního fondu a to maximálně do výše 3% úhrnu vyměřovacích základů zaměstnance pro pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti za zdaňovací období nebo jeho část
 10 Příklad: zaměstnanec si vydělá za rok Kč hrubé mzdy (vyměřovací základ pojistného na sociální pojištění je Kč), navíc zaměstnavatel přímo na účet penzijního fondu ve prospěch zaměstnance poukáže částku 4800 Kč. 3% z = 3000 Kč je daňovým nákladem zaměstnavatele, účtovaným na účet 527. Zbytek ve výši 1800 Kč nelze považovat za daňově uznatelný náklad. Lze jej zúčtovat proti účtu 528 jako náklad daňově neúčinný, případně tento výdaj krýt z fondu podniku vytvořeného ze zisku po zdanění. Až do výše 5% z vyměřovacího základu má zaměstnanec tento příjem osvobozen. Výpočet není vázán na měsíční základy, ale na součet základů za celý rok. Za rok 2005 musíte sumarizovat u každého zaměstnance základy sociálního pojištění za celý rok a porovnat s celkovým poukázaným příspěvkem zúčtovaným do nákladů roku Do daňově účinných nákladů zahrnout pouze příspěvky odepsané z účtu v roce 2005, což přináší komplikace při kontrole daňové uznatelnosti těchto příspěvků. Jestliže zúčtujete příspěvky poukázané v lednu 2006 společně se mzdou za prosinec 2005, musíte je z nákladů roku 2005 přeúčtovat do nákladů roku Naopak daňově účinné jsou v roce 2005 příspěvky poukázané v lednu 2005, přestože byly zúčtovány již v prosinci Pokud celkový roční příspěvek překročí 3% takto sumarizovaných základů, rozdíl musíte vyloučit z daňově uznatelných nákladů. Toto provedete jednotlivě u všech zaměstnanců. Výsledkem bude, že celková částka příspěvků za všechny zaměstnance za celý rok se rozdělí na část daňově uznatelnou a část daňově neuznatelnou. Pokud jste v průběhu roku již rozdělovali tyto náklady na daňově uznatelné a daňově neuznatelné (např. je automaticky zúčtoval program na evidenci mezd), upravíte tyto částky dle zjištěných celoročních hodnot. Př: Jméno zaměstnance celkem základy SP celkem příspěvek D N A B C Celkem Zkontrolujeme, zda na účtech 527 a 528 máme celkem skutečně zúčtovány náklady spojené s příspěvky na penzijní připojištění zaměstnanců ve výši Kč a přeúčtujeme tyto náklady tak, aby na účtu 527 byly zúčtovány daňově účinné náklady ve výši Kč a na účtu 528 daňově neúčinné náklady ve výši 1500 Kč. Tuto kontrolu za vás provede po zúčtování prosincových mezd program. Příslušnou kontrolu je nutno spustit. Pokud nedostanete ze mzdové účtárny doklad o provedení této kontroly, je


text:
nutné o něj požádat. Tabulka: přehled plateb penzijnímu fondu ve prospěch zaměstnance - účastníka penzijního připojištění, jejich zdaňování a zvýhodnění platné od (rozdělení celkové částky příspěvku penzijnímu fondu na dílčí části podle plátce příspěvku a druhu poskytovaných výhod a úlev). VÝŠE MĚSÍČNÍHO PŘÍSPĚVKU Nad 5% základu SP 3-5% základu SP Do 3% základu SP Více než 1500 Kč Od 500 do 1500 Kč Do 500 Kč KDO PLATÍ PŘÍSPĚVEK PODNIK ZAMĚSTNANEC NÁKLADOVÝ ÚČET (PODNIK) DAŇOVĚ ÚČINNÝ NÁKLAD? ZDAŇUJE ZAMĚSTNANEC? ODVOD SP A ZP STÁTNÍ PŘÍSPĚVEK? NE ANO dle 6 *NE NE NE (hodnotí se ročně) ANO OSVOBOZENO 6 odst.9 písm.u) OSVOBOZENO 6 odst.9 písm.u) *NE *NE (521) (ANO) ANO dle 6 (ANO) NE (521) (ANO) Odpočitatelná položka od ZD (max Kč) 15 odst.9 (ANO) (521) (ANO) ANO dle 6 (ANO) NE NE NE ANO max.150 Kč měsíčně *pouze v případě, kdy se nejedná o příspěvek, jehož poskytování je vázáno na výkon zaměstnání a zaměstnavatel jej poukáže přímo na účet penzijního fondu
 11 Soukromé životní pojištění Podobný princip jako u penzijního připojištění platí u soukromého životního pojištění s tím rozdílem, že zde nejsou žádné pracné přepočty podle základu na sociální pojištění, částky jsou pevně stanoveny zákonem. Zákon rovněž stanoví podmínky, které je nutno pro zvýhodnění dodržet. Musí se jednat o pojištění pro případ dožití nebo pro případ smrti nebo dožití nebo na důchodové pojištění. Výplata pojistného musí být sjednána nejdříve za 60 kalendářních měsíců a současně nejdříve v roce dosažení 60 let věku. 6 odst.9 písm.u osvobozuje u zaměstnance příspěvek do výše Kč ročně 15 odst.10 umožňuje odečíst od základu daně pojistné hrazené poplatníkem v max.výši Kč a stanovuje i minimální pojistné částky u pevně sjednaných pojistných částek, které je nutno dodržet (u smluv na 5-15 let Kč, nad 15 let Kč) 24 odst.2 písm.zo uznává za daňový náklad max Kč pojistného hrazeného zaměstnavatelem pojišťovně za zaměstnance v jednom roce. Hlavně v tomto nákladu se v praxi chybuje, protože někteří agenti pojišťoven přesvědčují podniky, že do daňových nákladů podniku lze zúčtovat jakýkoliv příspěvek a že osvobození u zaměstnance také není omezené. Pokud potom podnik sjedná příliš vysoké smlouvy, jedná se z hlediska ekonomiky podniku většinou o nevýhodný postup příspěvky vyjdou podnik příliš draze. Tabulka: přehled plateb pojišťovně ve prospěch životního pojištění zaměstnance - pojištěnce, jejich zdaňování a zvýhodnění. VÝŠE ROČNÍHO PŘÍSPĚVKU Kč a více 8000 až Kč 0 až 8000 Kč KDO PLATÍ PŘÍSPĚVEK PODNIK NÁKLADOVÝ ÚČET (PODNIK) DAŇOVĚ ÚČINNÝ NÁKLAD? ZDAŇUJE ZAMĚSTNANEC? ODVOD SP A ZP STÁTNÍ PŘÍSPĚVEK? NE ANO dle 6 *NE NE NE ANO 24 odst. písm.zo OSVOBOZENO 6 odst.9 písm.w) OSVOBOZENO 6 odst.9 písm.w) *NE *NE NE NE Více než Kč Od 0 do Kč ZAMĚSTNANEC (521) (ANO) ANO dle 6 (ANO) NE (521) (ANO) Odpočitatelná položka od ZD (max Kč) 15 odst.10 (ANO) *pouze v případě, kdy se nejedná o příspěvek, jehož poskytování je vázáno na výkon zaměstnání a zaměstnavatel jej poukáže přímo na účet pojišťovny. NE ŠKOLENÍ MZDY V TERMÍNECH OD DO ŠKOLENÍ ÚČETNICTVÍ V TERMÍNECH OD DO TÁBOR, PELHŘIMOV, BOSKOVICE, ŠUMPERK, UHERSKÝ BROD, HRADEC


text:
KRÁLOVÉ, BENEŠOV, VODŇANY, STRAKONICE, BLATNÁ, TOUŽIM
 12 6.POZNATKY A DOPORUČENÍ Z AUDITŮ ROKU 2004 Ing. Ivana Mašková, daňový poradce, auditor, ÚČTOVÁ TŘÍDA 0 DLOUHODOBÝ MAJETEK Účetní jednotka A zahájila v roce 1999 stavbu, na kterou v tomto roce vynaložila ,- Kč nákladů. Na konci roku 1999 byla tato částka zaúčtovaná v nákladech na zakázku a aktivována do investic na účtech 042/624. V roce 2000 bylo na stavbu vynaloženo dalších ,- Kč nákladů, které byly rovněž zaktivovány do investic na účtech 042/624. V roce 2000 bylo zkolaudováno a po nabytí právní moci kolaudačního rozhodnutí byla stavba zařazena do používání na účtech 021/042 v pořizovací ceně Kč. Bylo zahájeno účetní i daňové odpisování. Tato stavba byla v roce 2005 prodána. Pořizovací cena ,- Kč, oprávky ke dni prodeje ,- Kč. Sjednaná cena prodeje ,- Kč. Znalecký posudek Kč. DP=daňové přiznání. Prodej stavby, účetní jednotka A Vyřazení z evidence 081/ / Razítko právní účinky vkladu do KN je datováno Podle právních účinků vkladu kontrolujeme, zda je správně zaúčtováno do nákladů na účtu 541 a tržeb na účtu 641. Jestliže právní účinky vkladu nastaly v roce 2005, je zaúčtováno správně. Tržba 311/ Prodej je od DPH osvobozen, platí 3 letá testovací lhůta od nabytí nebo kolaudace. Kolaudace proběhla v roce Pokud by lhůta nebyla dodržena, dle 21/5 zákona o DPH, zdanitelné plnění vzniká dnem doručení listiny, ve které je uvedeno datum právních účinků vkladu do KN. Daň z převodu nemovitostí, předpis a úhrada 538/ / Od razítka (vklad práva zapsán např ) se odvíjí lhůta pro daň z převodu nemovitostí. Tato 3 měsíční lhůta začíná běžet a do musí být podáno daňové přiznání a zaplacena daň. Účetní jednotka daň vypočítá sama (základem je cena vyšší- znalecký posudek nebo kupní cena). V příkladu je to 3% z ,- Kč. Pokud bude daň skutečně uhrazena do konce roku 2005, jedná se o daňově uznatelný náklad. Pokud od konce koku uhrazena nebude, tvoří připočitatelnou položku v DP roku 2005 a odpočitatelnou položku v roce úhrady. Poplatníkem daně z převodu je strana prodávající. (Výjimkou je prodej správcem konkursní podstaty nebo ve veřejné dražbě, kde je poplatníkem strana kupující. Daň z převodu nepatří při nákupu do ceny nemovitosti, jedná se vždy o nákladovou položku). Nákup účetní jednotka B 042/ právní služby a všechny vedlejší náklady spojené s nákupem nemovitosti ,- Kč Zařazení a odpisování 021/ Účtuje se podle právních účinků vkladu do KN dle kupní smlouvy nastaly Prodej, prodává účetní jednotka B v roce 2005 za 3 mil. Kč. Daň z převodu nemovitostí, předpis a úhrada 541/ / / / / Právní účinky vkladu prodeje nastaly , vklad práva zapsán Účetní jednotka nemá nárok na odpisy, stavba nebyla v evidenci ani 1.1. ani Od daně z přidané hodnoty je prodej osvobozen, protože byla splněna 3 letá lhůta od kolaudace (platí od , stačí splnění jedné ze 2 podmínek od nabytí nebo kolaudace) Od razítka (vklad práva zapsán ) se odvíjí lhůta pro daň z převodu nemovitostí. 3 měsíční lhůta začíná běžet , do musí být podáno daňové přiznání a


text:
zaplacena daň. Účetní jednotka daň vypočítá sama (základem je cena vyšší- znalecký posudek nebo kupní cena). V příkladu je to 3% z ,- Kč. Pokud bude daň uhrazena do konce roku 2005, jedná se o daňově uznatelný náklad. Pokud od konce roku uhrazena nebude, tvoří připočitatelnou položku v DP roku 2005 a odpočitatelnou položku v roce úhrady
 13 Účetní jednotka A zahájila v roce 1999 stavbu, na kterou v tomto roce vynaložila ,- Kč nákladů. Na konci roku 1999 byla tato částka zaúčtovaná v nákladech na zakázku a aktivována do investic na účtech 042/624. V roce 2000 bylo na stavbu vynaloženo dalších ,- Kč nákladů, které byly rovněž zaktivovány do investic na 042/624. V roce 2000 bylo zkolaudováno a po nabytí právní moci kolaudačního rozhodnutí byla stavba zařazena do používání na účtech 021/042 v pořizovací ceně ,- Kč. Bylo zahájeno účetní i daňové odpisování (rovnoměrný odpis). Tato stavba byla počínaje rokem 2001 pronajata účetní jednotce B. Roční nájemné bylo stanoveno na ,- Kč a v roce 2005 byla stavba účetní jednotce B prodána za ,- Kč. Pořizovací cena ,- Kč, oprávky ke dni prodeje ,- Kč. Sjednaná cena prodeje ,- Kč. Znalecký posudek ,- Kč. Prodej stavby, účetní jednotka A Vyřazení z evidence 081/ Vyfakturované nájemné roku / Právní účinky vkladu , náklady na účtu 541 a tržby na účtu 641 patří do roku / V roce poměrná část za 8 měsíců Celkem vyfakturováno ,- Kč Tržba 311/ Prodej je od DPH osvobozen. Daň z převodu nemovitostí, předpis a úhrada Nákup účetní jednotka B, zařazení Na nájemném je v nákladech v roce 2005 zaúčtováno 538/ / / / Vklad práva zapsán , 3 měsíční lhůta pro daň z převodu začíná běžet , do musí být podáno daňové přiznání a zaplacena daň. Účetní jednotka daň vypočítá sama (základem je cena vyššíznalecký posudek nebo kupní cena). V příkladu je to 3% z ,- Kč / V roce poměrná část za 8 měsíců Celkem uplatněné náklady ,- Kč. Účetní jednotka nakoupila stavbu po předchozím pronájmu, proto musí provést test na daňovou uznatelnost dříve uplatněných nákladů. Provádí se podle 24/5 a) ZDP. Jestliže je kupní cena nižší než by byla zůstatková cena po rovnoměrném odpisování, uplatněné náklady na nájemné se dodaňují. Zůstatková cena ,- Kč, kupní cena ,- Kč. Náklady se budou dodaňovat v daňovém přiznání za rok Podle našeho názoru by se měl v DP 2005 dodanit rok 2002, 2003, 2004 a část roku Z praxe však víme, že FÚ postupují různě, požadují dodatečná přiznání na předchozí roky a samozřejmě penále. Doporučuji konzultaci s daňovým poradcem. Prodej a nákup pozemků PC ,- Kč, Sjednaná cena prodeje ,- Kč. Kč. Znalecké ocenění ,- Kč. Pozemek nebyl před nákupem předmětem pronájmu. Prodej pozemku, účetní jednotka A 5411/ / Tržba 311/ DPH osvobozeno. Právní účinky vkladu do KN , daň z převodu nemovitostí podle razítka vklad práva zapsán , stejně jako u prodeje stavby. Nákup účetní jednotka B 042/ Právní služby, kolky 5.000,- Kč. Zařazení 031/ Právní účinky vkladu do KN
 14 Nákup pozemku od soukromé


text:
osoby (od právnické osoby platí stejně), pozemek byl od roku 1990 v nájmu. Kupní cena ,- Kč. Vyhláškové ocenění ,- Kč. Sjednané nájemné 1.200,- Kč za rok. Nájem roku 2003 Nájem roku 2004 Nájem roku 2005 poměrná část, 8 měsíců 518/ / / Nebude se dodaňovat. Bude se dodaňovat v DP se převede na 5189 nedaňový náklad nebo se ponechá v daňových nákladech a dodaní se jako připočitatelná položka v DP. Nákup 042/ Účetní jednotky často platí za lidi daň z převodu nemovitostí. Tato daň nikdy nevstupuje do pořizovací ceny, vždy je zaúčtována na účtu 538. V případě úhrady za soukromé osoby se jedná o daň zaplacenou za jiného poplatníka. Z tohoto důvodu je daň nedaňovým nákladem na účtu Zařazení 031/ Právní účinky vkladu do KN Test kupní ceny na vyhláškové ocenění 24/5b) Kupní cena je nižší než cena zjištěná (vyhlášková dle 151/1997 Sb.+ prováděcí vyhláška) bude se dodaňovat, viz řádek nájemné. Protože kolem dodaňování nakupovaných pozemků byla celá řada dohadů, uvádím v plném znění dotaz i odpověď MF. Dotaz: V prosinci 2004 jsme nakoupili zemědělský pozemek, který jsme měli pronajatý od roku V jednotlivých letech jsme platili nájem, který pro nás byl nákladovou položkou. Při nákupu pozemku jsme nedodrželi podmínku danou 24 odst. 5, písm. b) zákona o daních z příjmů kupní cena byla nižší než ocenění podle zákona č. 151/1997 Sb. Podle našeho názoru jsme v minulých letech podávali správné daňové přiznání, nájem byl v daňových nákladech, o koupi se vůbec nejednalo ani nevědělo. O koupi se začalo jednat v srpnu roku Ještě doplňujeme, že se z naší strany nejednalo o spekulace dostat prostřednictvím nájmu kupní cenu pozemku do nákladů. Náš problém je problémem všech zemědělských podniků, které pozemky užívaly od padesátých let, pronajímány jsou od roku Nájemné se pohybuje v částkách Kč za 1ha. V roce 2004 se začaly nákupy takto pronajatých pozemků vyskytovat častěji. Vzhledem k tomu, že jsme podle našeho názoru, v předchozích letech podávali správné daňové přiznání rozhodli jsme se postupovat takto: V přiznání za rok 2004 vyloučíme z daňových nákladů nájem roku 2004, nájem za rok 2001, 2002 a 2003 ponecháme v nákladech, protože ustanovení 24/5b) ve znění roku 2001 až 2003 se nám zdají pro náš případ nepoužitelná. Je náš postup správný? Děkujeme za odpověď. Odpověď MF: Návrh postupu z hlediska uplatnění nájemného po odkoupení najatého pozemku je v souladu se zákonem č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Prodej a nákup akcií s účastí více než 20%, 1 ks akcie jmenovité hodnoty ,- Kč, pořizovací cena ,- Kč, prodáno za ,- Kč (vysvětlit pořizovací cenu a jmenovitou hodnotu vždy je nutné znát PC a počet kusů akcií pro případný prodej). Prodej akcií s účastí 35% 5611/ / daňově nedaňově Tržba 311/ DPH ne. Daňový náklad pouze do výše dosažené tržby 24/2 w. Nákup účetní jednotka B 042/ Zařazení 062/ Den podpisu smlouvy a předání listinných akcií, nebo den přepisu na výpisu z SCP u zaknihovaných akcií
 15 Prodej a nákup akcií s podílem do 20%, 1 ks