text:
13.7.1956 - 5.5.1958
 František Hofman 13.7.1956 - 5.5.1958
 Josef Horčička 13.7.1956 - 5.5.1958
 Marie Hrubá 13.7.1956 - 5.5.1958
 4 , Studnice Česká republika
 Jan Mach 28.6.1957 - 5.5.1958
 488 , Horní Úvoz Česká republika
 Marie Maixnerová 28.6.1957 - 18.5.1959
 Úpická 214, Rtyně v Podkrkonoší 542 33
 Josef Nádeník 5.5.1958 - 18.5.1959
 Moravská 462, Třebechovice pod Orebem 503 46
 Vojtěch Louda 6.1.1956 - 24.6.1960
 Jakubská 256 , Červený Kostelec Česká republika
 Marie Cejnarová 13.7.1956 - 24.6.1960
 2 , 517 83 Olešnice v Orlických horách Česká republika
 Marie Grosmanová 28.6.1957 - 24.6.1960
 Komenského 345, Trutnov 541 01
 František Hofman 5.5.1958 - 24.6.1960
 Jarmila Crhonková 5.5.1958 - 24.6.1960
 35, Studnice 547 01
 Jaroslav Hájek 18.5.1959 - 24.6.1960
 Honkova 234/30, Hradec Králové 500 02
 Helena Zilvarová 18.5.1959 - 24.6.1960
 Českoskalická 1350, Náchod 547 01
 Jaroslav Hájek 24.6.1960 - 23.5.1961
 Jarmila Crhonková 24.6.1960 - 23.5.1961
 Eduard Čejp 24.6.1960 - 23.5.1961
 Biskupa Hurdálka 152 , Náchod Česká republika
 Helena Zilvarová 24.6.1960 - 25.5.1964
 Eduard Čejp 23.5.1961 - 25.5.1964
 Václav Fáborský 23.5.1961 - 25.5.1964
 Komenského 1506, Náchod 547 01
 Marie Cejnarová 24.6.1960 - 26.1.1965
 Vlasta Ryšavá 23.5.1961 - 26.1.1965
 Heldovo náměstí 575, Třebechovice pod Orebem 503 46
 Eduard Čejp 25.5.1964 - 26.1.1965
 Vlastimil Šubert 25.5.1964 - 26.1.1965
 85 , 547 01 Náchod Česká republika
 Helena Zilvarová 25.5.1964 - 3.6.1966
 Jaroslav Hájek 26.1.1965 - 3.6.1966
 Jarmila Řezníčková 26.1.1965 - 3.6.1966
 Kladská 292/43, Hradec Králové 500 03
 Zdeněk Boušek 24.6.1960 - 14.6.1966
 67, Červený Kostelec 549 41
 Jan Matuška 26.1.1965 - 17.7.1968
 Náchodská 97, Dolní Radechová 549 11
 Jiří Pekař 26.1.1965 - 17.7.1968
 31, Běleč nad Orlicí 503 46
 Helena Zilvarová 3.6.1966 - 17.7.1968
 Marie Pitašová 3.6.1966 - 17.7.1968
 Růžena Chvalinová 17.7.1968 - 9.6.1969
 Ladova 1061/12, Hradec Králové 500 03
 Marie Grosmanová 24.6.1960 - 7.10.1970
 Jaromír Dostál 17.7.1968 - 20.9.1971
 Zdeněk Kadečka 17.7.1968 - 20.9.1971
 J. V. Sládka 88, Rokytnice v Orlických horách 517 61
 František Mojžíš 17.7.1968 - 20.9.1971
 27 , Žernov Česká republika
 Erich Taglicht 26.1.1965 - 25.6.1974
 Bratří Čapků 875/3, Hradec Králové 500 03
 Vlastislav Hájek 17.7.1968 - 25.6.1974
 Na stavě 873, Třebechovice pod Orebem 503 46
 Zdeněk Odložilík 20.9.1971 - 25.6.1974
 Dolní Sídliště 224, Rokytnice v Orlických horách 517 61
 Marie Hanzlová 20.9.1971 - 8.6.1977
 143, Bezděkov nad Metují 549 31
 Jaroslava Trávničková 8.6.1977 - 31.5.1978
 Blanka Vobrubová 31.5.1978 - 5.7.1979
 305 , Bohuslavice nad Metují Česká republika
 Vlastimil Šubert 3.6.1966 - 20.10.1980
 85 , Náchod V. Česká republika
 Věra Dobravská 17.7.1968 - 20.7.1982
 Tyršova 201, Náchod 547 01
 Jiří Pekař 7.10.1970 - 20.7.1982
 Helena Čejková 25.6.1974 - 20.7.1982
 98 , 517 83 Olešnice v Orlických horách Česká republika
 Věra Houžvičková 25.6.1974 - 20.7.1982
 Jičínská 229, Sobotka 507 43
 Ludmila Wágnerová 5.7.1979 - 20.7.1982
 Krámská 29, Náchod 547 01
 Zdeněk Boušek 14.6.1966 - 16.5.1984
 1444 , Náchod Česká republika
 Vladimír Mádr 23.9.1983 - 16.5.1984
 Leningradská 1535 , Náchod Česká republika
 Zdeňka Lamková 20.7.1982 - 28.5.1985
 6, Bezděkov nad Metují 549 31
 Zdeněk Boušek 16.5.1984 - 28.5.1985
 Miroslav Mach 26.1.1965 - 15.5.1986
 Husovo náměstí 36, Lomnice nad Popelkou 512 51
 Jarmila Moravcová 20.9.1971 - 15.5.1986
 129


text:
, Deštná v Orlických horách Česká republika
 Vlastimil Tesař 20.7.1982 - 15.5.1986
 8 , Ploukovice Česká republika
 Božena Tanečková 20.7.1982 - 15.5.1986
 16 , Vesec Česká republika
 Zdeněk Kadečka 25.6.1974 - 29.6.1987
 88 , Rokytnice nad Jizerou Česká republika
 Zdeněk Odložílek 20.10.1980 - 29.6.1987
 Smiřických 1194 , 547 01 Náchod Česká republika
 Vlasta Grusová 20.7.1982 - 29.6.1987
 Všehrdova 296/24, Hradec Králové 500 02
 Miroslava Boháčová 20.7.1982 - 10.5.1990
 103 , 517 83 Olešnice v Orlických horách Česká republika
 Květoslava Týfová 23.9.1983 - 10.5.1990
 Vladimír Mádr 16.5.1984 - 10.5.1990
 Milena Suchomelová 15.5.1986 - 10.5.1990
 337, Deštné v Orlických horách 517 91
 Helena Žaloudková 15.5.1986 - 10.5.1990
 Na Benešově 234, Sobotka 507 43
 Zdeněk Odložilík 29.6.1987 - 10.5.1990
 Hana Moravcová 29.6.1987 - 10.5.1990
 Vítězná 1042, Třebechovice pod Orebem 503 46
 Zdeněk Odložilík 10.5.1990 - 15.2.1991
 Ing. Miloslav Čermák 10.5.1990 - 15.2.1991
 Na pláni 1636 , 547 01 Náchod Česká republika
 Marie Nováková 29.6.1987 - 20.6.1991
 Marxova 1425 , 500 04 Hradec Králové Česká republika
 Květoslava Gajdůšková 10.5.1990 - 20.6.1991
 Moravská 983, Třebechovice pod Orebem 503 46
 Josef Pašťalka 10.5.1990 - 20.6.1991
 Palackého 349, Hronov 549 31
 Alžběta Bachurová 10.5.1990 - 20.6.1991
 10 , 517 83 Olešnice v Orlických horách Česká republika
 Karel Jošt 10.5.1990 - 20.6.1991
 Krkonošská 1441, Náchod 547 01
 Zdeněk Odložilík 15.2.1991 - 20.6.1991
 Ing. Miloslav Čermák 15.2.1991 - 9.10.1991
 Jaroslav Havel 20.6.1991 - 9.10.1991
 Horní 115 , Červený Kostelec Česká republika
 Milan Hříšný 9.6.1969 - 1.12.1992
 Tyršova 191, Albrechtice nad Orlicí 517 22
 Zdeňka Karásková 10.5.1990 - 1.12.1992
 37, Jičín 506 01
 Otýlie Horáková 10.5.1990 - 1.12.1992
 75 , Mašov Česká republika
 Helena Hradecká 10.5.1990 - 1.12.1992
 Na Struze 228, Trutnov 541 01
 Ing. Zdeňka Turková 20.6.1991 - 1.12.1992
 Mánesovo nábřeží 1330, Náchod 547 01
 Taťána Doležalová 20.6.1991 - 1.12.1992
 163, Machov 549 63
 Stanislava Bejrová 20.6.1991 - 1.12.1992
 38 , Lhotka Česká republika
 Miroslav Dostál 20.6.1991 - 1.12.1992
 Ing. Miloslav Čermák 9.10.1991 - 1.12.1992
 Jaroslav Havel 9.10.1991 - 1.12.1992
 Zdeněk Odložilík 9.10.1991 - 1.12.1992
 Ing. Alois Jiroušek 1.12.1992 - 20.4.1993
 Zdeněk Odložilík 1.12.1992 - 20.4.1993
 Ing. Jiří Prouza 1.12.1992 - 9.6.1994
 Vojanova 159, Náchod 547 01
 Miroslav Dostál 20.4.1993 - 9.6.1994
 Stanislava Bejrová 20.4.1993 - 12.9.1997
 38, Lhotky 294 06
 Otýlie Horáková 9.6.1994 - 12.9.1997
 Helena Faltýnková 9.6.1994 - 12.9.1997
 Ing. Miloslav Čermák 1.12.1992 - 4.5.1999
 Ing. Jiří Hubka 12.9.1997 - 4.5.1999
 25 , Horní Radechová Česká republika
 Zdeněk Odložilík 20.4.1993 - 19.3.2002
 Miroslav Dostál 12.9.1997 - 13.12.2002
 58 , Vysokov Česká republika
 Ing. Miloslav Čermák 4.5.1999 - 3.2.2004
 Trojická 1636, Náchod 547 01
 Milan Hříšný 20.4.1993 - 27.8.2007
 od 26.4.2002 do 13.4.2007
 Otýlie Horáková 4.5.1999 - 12.3.2009
 od 26.4.2002 do 31.12.2008
 75 , 511 01 Turnov Česká republika
 Zdeněk Odložilík 19.3.2002 - 26.4.2010
 od 26.4.2002 do 31.12.2009
 Havlíčkova 1112, Náchod 547 01
 Jaroslav Urban 27.8.2007 - 26.4.2010
 Bezručova 679, Náchod 547 01
 Dana Suková 12.3.2009 - 1.12.2011
 38, Kramolna 547 01
 Dana Suková 1.12.2011 - 28.12.2012
 U Zastávky 1756, Náchod 547 01
 Jan Novák 13.12.2002 - 19.3.2013
 191, Žďárky 549 37
 Jaroslav Urban 26.4.2010 - 19.3.2013
 od

type: other


text:
13.4.2007 do 31.12.2012
 od 1.4.2010 do 31.12.2012
 Dana Zimová 28.12.2012 - 2.8.2014
 Ing. Miloslav Čermák 3.2.2004 - 14.8.2014
 Jaroslav Havel 1.12.1992 - 10.9.2015
 od 26.4.2002 do 30.4.2012
 Hana Hloušková 12.9.1997 - 10.9.2015
 Partyzánská 258, Náchod 547 01
 Milan Hříšný 26.4.2010 - 10.9.2015
 od 1.1.2010 do 30.4.2012
 Jan Novák 19.3.2013 - 10.9.2015
 Věra Hornychová 19.3.2013 - 10.9.2015
 Dana Zimová 2.8.2014 - 10.9.2015
 Ing. Miloslav Čermák 14.8.2014 - 10.9.2015
 Milan Hříšný 10.9.2015 - 1.9.2016
 od 30.4.2012 do 19.8.2016
 Ing. Miloslav Čermák 10.9.2015 - 20.7.2017
 od 30.4.2012 do 28.4.2017
 Jan Novák 10.9.2015 - 20.7.2017
 od 29.1.2013 do 28.4.2017
 Věra Hornychová 10.9.2015 - 20.7.2017
 od 1.1.2013 do 28.4.2017
 Dana Zimová 10.9.2015 - 20.7.2017
 Jaroslav Havel 10.9.2015 - 20.7.2017
 115, Červený Kostelec 549 41
 Hana Hloušková 10.9.2015 - 20.7.2017
 Iva Drahorádová 25.10.2016 - 20.7.2017
 od 1.9.2016 do 28.4.2017
 Hana Hloušková 20.7.2017 - 21.3.2018
 od 28.4.2017 do 31.12.2017
 Jaroslav Černý 21.3.2018 - 15.6.2018
 Jaroslav Havel 20.7.2017 - 14.7.2018
 od 28.4.2017 do 31.5.2018
 Jan Novák 20.7.2017 - 27.2.2019
 od 28.4.2017 do 31.12.2018
 Iva Drahorádová
 Sbírka Listin SNĚŽKA, výrobní družstvo Náchod IČO: 00030066
 DrXVIII 78/SL 31 notářský zápis [NZ 552/2014] Krajský soud v Hradci Králové 29.10.2014 3.9.2015 14.9.2015 25
 DrXVIII 78/SL 30 rozhod. o statut. orgánu Krajský soud v Hradci Králové 30.4.2012 3.9.2015 14.9.2015 1
 DrXVIII 78/SL 29 rozhod. o statut. orgánu Krajský soud v Hradci Králové 30.4.2012 3.9.2015 14.9.2015 5
 DrXVIII 78/SL 28 rozhod. o statut. orgánu Krajský soud v Hradci Králové 13.4.2007 3.9.2015 14.9.2015 2
 DrXVIII 78/SL 27 výroční zpráva [2014] Krajský soud v Hradci Králové 4.6.2015 4.6.2015 19
 DrXVIII 78/SL 26 účetní závěrka [2013], výroční zpráva [2013] Krajský soud v Hradci Králové 20.6.2014 20.6.2014 26
 DrXVIII 78/SL 25 účetní závěrka [2013] Krajský soud v Hradci Králové 20.6.2014 20.6.2014 13
 DrXVIII 78/SL 24 zpráva auditora Krajský soud v Hradci Králové 19.6.2014 20.6.2014 2
 DrXVIII 78/SL 23 výroční zpráva [2013] Krajský soud v Hradci Králové 19.6.2014 20.6.2014 11
 DrXVIII 78/SL 22 účetní závěrka, výroční zpráva, zpráva auditora 2012 Krajský soud v Hradci Králové 9.5.2013 9.5.2013 21
 DrXVIII 78/SL 21 ostatní zápis z PŘ. Krajský soud v Hradci Králové 11.3.2013 25.3.2013 3
 DrXVIII 78/SL 20 ostatní Členská sch. Krajský soud v Hradci Králové 11.2.2013 25.3.2013 5
 DrXVIII 78/SL 19 účetní závěrka 2011 Krajský soud v Hradci Králové 31.5.2012 31.5.2012 15
 DrXVIII 78/SL 18 účetní závěrka 2010 Krajský soud v Hradci Králové 31.8.2011 31.8.2011 15
 DrXVIII 78/SL 17 účetní závěrka 2009 Krajský soud v Hradci Králové 22.6.2010 22.6.2010 36
 DrXVIII 78/SL 16 rozhod. o statut. orgánu, podpisové vzory Krajský soud v Hradci Králové 4.3.2009 29.3.2010 30.4.2010 8
 DrXVIII 78/SL 15 účetní závěrka 2008 - příloha Krajský soud v Hradci Králové 2.7.2009 2.7.2009 4
 DrXVIII 78/SL 14 účetní závěrka 2008 Krajský soud v Hradci Králové 2.7.2009 2.7.2009 9
 DrXVIII 78/SL 13 rozhod. o statut. orgánu Krajský soud v Hradci Králové 13.2.2009 13.2.2009 2
 DrXVIII 78/SL 12 účetní závěrka, výroční zpráva 2007 Krajský soud v Hradci Králové 3.3.2008 3.3.2008 33
 DrXVIII 78/SL 11 účetní závěrka, výroční zpráva 2006 Krajský soud v Hradci Králové 3.3.2008 3.3.2008 32
 DrXVIII 78/SL 10 rozhod. o


text:
statut. orgánu, podpisové vzory Krajský soud v Hradci Králové 1.8.2007 18.7.2007 18.7.2007 14
 DrXVIII 78/SL 9 ostatní, výroční zpráva 2005, usnesení z čl. schůze Krajský soud v Hradci Králové 31.3.2006 31.3.2006 31.3.2006 15
 DrXVIII 78/SL 8 účetní závěrka, ostatní, výroční zpráva 2004, zpráva auditora Krajský soud v Hradci Králové 6.6.2005 6.6.2005 21
 DrXVIII 78/SL 7 účetní závěrka, ostatní, výroční zpráva 2003, usnesení z čl. schůze Krajský soud v Hradci Králové 19.2.2004 5.4.2004 5.4.2004 27
 DrXVIII 78/SL 6 účetní závěrka, ostatní, výroční zpráva 2002, usnesení z čl. schůze Krajský soud v Hradci Králové 4.3.2003 25.3.2003 25.3.2003 26
 DrXVIII 78/SL 5 notářský zápis, ostatní, podpisové vzory NZ 183/2002, zápis ze schůze Krajský soud v Hradci Králové 26.4.2002 20.8.2002 22.10.2002 16
 DrXVIII 78/SL 4 účetní závěrka, ostatní, výroční zpráva 2001, usnesení z čl. schůze Krajský soud v Hradci Králové 10.3.2002 20.5.2002 20.5.2002 21
 DrXVIII 78/SL 3 rozhod. o statut. orgánu zápis ze schůze Krajský soud v Hradci Králové 20.4.1998 21.4.1999 21.4.1999 1
 DrXVIII 78/SL 2 stanovy společnosti Krajský soud v Hradci Králové 15
 DrXVIII 78/SL 1 ostatní pozvánka, zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 7.4.1997 6
 Hodnocení SNĚŽKA, výrobní družstvo Náchod
 Výpis dat pro firmu SNĚŽKA, výrobní družstvo Náchod obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy Sněžka, výrobní družstvo Náchod, 30066 na obchodním rejstříku
 výpis firmy SNĚŽKA, výrobní družstvo Náchod, 30066 na živnostenském rejstříku
 SNĚŽKA, výrobní družstvo Náchod - 00030066 - Náchod , Jugoslávská 260
 Sněžka Residence s.r.o. - 02459582 - Praha , Na Kocínce 210/3
 Snezka Resort, s.r.o. - 27403882 - Vidochov 5
 Myslivecký spolek Malá Sněžka - 60150751 - Dolní Lánov 106
 Společenství vlastníků bytového domu Sněžka čp. 131 ve Špindlerově Mlýně - 25954385 - Špindlerův Mlýn 131
 Nová Sněžka, s.r.o. - 29102626 - Velká Hleďsebe , Pohraniční stráže 165
 Kubík Sněžka s.r.o. - 02285444 - Praha , U Prašné brány 1090/2
 Společenství vlastníků domu Sněžka Mariánské Lázně - 72052716 - Mariánské Lázně , Masarykova 19


text:
Víte, čím vším lze snížit daně? - Měšec.cz
 » Víte, čím vším lze snížit daně?
 Z našich těžce vydělaných příjmů sice musíme platit daně, ale na druhou stranu nám zákony nabízejí několik cest k jejich legálnímu snížení. Přitom se nejedná o nic složitého a pokusit se o to může úplně každý - ať zaměstnanec nebo osoba samostatně výdělečně činná.
 25. 9. 2003 0:00
 Díky §15 (nezdanitelná část základu daně) a §34 (položky odečitatelné od základu daně) zákona 586/1992 Sb. o daních z příjmů máme několik možností, jak snížit svůj daňový základ.
 Nejdříve budeme zabývat §15 s názvem Nezdanitelná část základu daně:
 Odstavec 1 se vztahuje na každého občana. Stanovuje, že základ daně se sníží o částky:
 a) 38 040 Kč ročně na poplatníka
 b) 23 520 Kč ročně na každé vyživované dítě žijící v domácnosti s poplatníkem daně; pokud dítě je držitelem průkazu ZTP/P, zvyšuje se tato částka na dvojnásobek
 c) 21 720 Kč ročně na manželku (manžela) žijící s poplatníkem v domácnosti, pokud nemá vlastní příjmy přesahující za zdaňovací období 38 040 Kč ročně. Pokud manželka (manžel) je držitelem průkazu ZTP/P, zvyšuje se tato částka na dvojnásobek; do příjmů manželky (manžela)se nezapočítávají sociální dávky, důchod apod.
 d) 7 140 Kč ročně, pobírá-li poplatník částečný invalidní důchod
 e) 14 280 Kč ročně, pobírá-li poplatník plný invalidní důchod
 f) 50 040 Kč ročně, je-li poplatník daně držitelem průkazu ZTP/P
 g) 11 400 Kč ročně u poplatníka po dobu, po kterou se soustavně připravuje na budoucí povolání studiem do věku 26 let nebo po dobu prezenční formy studia v doktorandském studijním programu až do dovršení věku 28 let
 Odstavec 2 se týká poplatníků, kteří pobírají důchod vyšší než 38 040 Kč ročně. Ti si nemohou odečíst částku podle odstavce 1 písmene (a).
 Další odstavce vymezují základní pojmy, např. vyživované dítě apod. V odstavci 6 se píše, že pokud vyživuje dítě více poplatníků (rodiče), může si částku podle odst. 1 písm. (b) uplatnit pouze jeden z nich.
 Podle odstavce 8 si můžeme základ daně snížit o hodnotu darů poskytnutých na financování vědy a vzdělávání, výzkumných vývojových účelů, kultury, školství, zdravotnické, ekologické, humanitární společnosti, na ochranu zvířat apod., pokud úhrnná hodnota darů ve zdaňovacím období přesáhne 2 % ze základu daně anebo činí alespoň 1 000 Kč. Maximálně lze však takto odečíst 10 % ze základu daně. Například hodnota jednoho odběru krve se jako dar na zdravotnické účely oceňuje částkou 2 000 Kč.
 Odstavec 10 se týká úroků. Podle tohoto odstavce si můžeme ze základu daně odečíst zaplacené úroky ve zdaňovacím období z úvěru ze stavebního spoření, hypotečního úvěru apod. použité na financování bytových potřeb. Tento odstavec také přesně vymezuje pojem „bytové potřeby“, např. výstavba bytového nebo rodinného domu, koupě pozemku, splácení členského vkladu, údržba, změna stavby apod.
 Je dobré vědět, že poplatník, který úvěr použije na investici, která neslouží k pokrytí „bytových potřeb“, a odečte si zaplacené úroky ze základu daně, činí tak neoprávněně a může být vystaven případnému postihu při daňové kontrole. Navíc u hypotečního úvěru hrozí, že bude nucen vrátit neoprávněně


text:
čerpanou státní podporu (více viz Podmínky poskytnutí státní podpory)
 Podle odstavce 12 lze ve zdaňovacím období odečíst platbu příspěvků na penzijní připojištění se státním příspěvkem. Částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených ve zdaňovacím období sníženému o 6 000 Kč. Maximální částka, kterou lze takto odečíst, je 12 000 Kč ročně.
 Odstavec 13 se týká životního pojištění. Pokud smlouva trvá alespoň 60 měsíců a neskončí dříve než v šedesáti letech pojištěného, může se odečíst úhrn zaplaceného pojistného za zdaňovací období, maximálně však 12 000 Kč ročně.
 V případě, že klient s životním pojištěním v budoucnu nedodrží stanovené podmínky, je nucen kompenzovat zpětně to, co si v dřívějších letech neoprávněně odečetl.
 To jsou všechny položky podle §15, které lze od základu daně z příjmu fyzických osob odečíst. Kolik se vlastně takovým způsobem dá ušetřit? Sazba daně je progresivní, minimálně 15 % a maximálně 32 % ze základu daně. Takže například pokud využiji možnosti podle odstavce 13 o životním pojištění, mohu ročně ušetřit od 1 800 Kč do 3 840 Kč (tj. od jedné do tří splátek životního pojištění). Podobně u dalších možností odpočtu závisí konkrétní výše úspory na daňovém pásmu.
 § 34 se vztahuje už jen na OSVČ. Lze odečíst daňovou ztrátu, která vznikla a byla vyměřena za předchozí zdaňovací období. Dále se § 34 zabývá odpisy hmotného investičního majetku, což už je trochu jiná kapitola.
 Všech výše popsaných možností bychom měli využívat co nejvíce. Vždyť tím šetříme svoje vlastní peníze. A když nemůžeme nebo nechceme využít všech možností daňových úlev, zkusme aspoň nějaké. Když třeba nemáme 12 000 Kč ročně na životní pojištění, můžeme jít 2× ročně na odběr krve a dostaneme od státu min. 600 Kč a max. 1 400 Kč.
 Pokud si nebude jisti, můžete konzultovat možnosti svých daňových úlev s daňovým poradcem. Ten vám pomůže i se zpracováním vašeho daňového přiznání. Jejich seznam najdete na stránkách Komory daňových poradců.
 A nezapomeňte – pokud byste rádi uplatnili daňové odpočty už při podávání nejbližšího daňového přiznání, tedy za rok 2003, musíte se o to postarat už letos. Daňová úleva se totiž odečítá z daňového základu toho roku, ve kterém na ni vznikl nárok.
 Vyznáte se ve všech daňových úlevách?
 Ano, a využívám je. Některé znám. Asi bych se měl/a polepšit. Daňové úlevy neznám.
 poslední názor přidán 1. 1. 2012 13:10


text:
Spisová značka: 25 Cdo 244/2015
 ECLI: ECLI:CZ:NS:2015:25.CDO.244.2015.1
 IV. ÚS 216/16
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy JUDr. Petra Vojtka a soudců JUDr. Marty Škárové a JUDr. Roberta Waltra v právní věci žalobců a) J. Ř., b) J. Ř. a c) J. Ř., všech zastoupených JUDr. Marií Cilínkovou, advokátkou se sídlem v Praze 1, Bolzanova 1615/1, proti žalovaným 1) městu Šumperk, se sídlem úřadu v Šumperku, nám. Míru 364/1, IČO 00303461, zastoupenému JUDr. Jaroslavem Němečkem, advokátem se sídlem v Šumperku, Blahoslavova 1165/4, 2) Šumperské provozní vodohospodářské společnosti, a. s., se sídlem v Šumperku, Jílová 2769/6, IČO 47674911, zastoupené Mgr. Pavlem Švestákem, advokátem se sídlem v Šumperku, Starobranská 327/4, a 3) Vodohospodářským zařízením Šumperk, a. s., se sídlem v Šumperku, Jílová 6, IČO 47674954, zastoupené JUDr. Kamilem Andree, advokátem se sídlem v Olomouci, Dolní náměstí 22/43, za účasti České pojišťovny a. s., se sídlem v Praze 1, Spálená 75/16, IČO 45272956, jako vedlejší účastnice na straně prvního žalovaného, a Kooperativa pojišťovny, a. s., Vienna Insurance Group, se sídlem v Praze 8, Pobřežní 665/21, IČO 47116617, jako vedlejší účastnice na straně druhé žalované, o náhradu újmy na zdraví, vedené u Okresního soudu v Šumperku pod sp. zn. 16 C 88/2006, o dovolání prvního a druhé žalované proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě – pobočky v Olomouci ze dne 12. 6. 2014, č. j. 12 Co 74/2014-597, takto:
 I. Rozsudek Krajského soudu v Ostravě – pobočky v Olomouci ze dne 12. 6. 2014, č. j. 12 Co 74/2014-597, se mění tak, že rozsudek Okresního soudu v Šumperku ze dne 16. 10. 2013, č. j. 16 C 88/2006-544, se mění tak, že žaloba se vůči žalovaným 1), 2) a 3) ohledně částek 48.000,- Kč pro každého z žalobců zamítá, jinak se rozsudek soudu prvního stupně potvrzuje.
 III. Rozsudek Krajského soudu v Ostravě – pobočky v Olomouci ze dne 12. 6. 2014, č. j. 12 Co 74/2014-597, a rozsudek Okresního soudu v Šumperku ze dne 16. 10. 2013, č. j. 16 C 88/2006-544, ve výrocích o náhradě nákladů ve vztahu mezi účastníky, se zrušují a věc se v tomto rozsahu vrací Okresnímu soudu v Šumperku k dalšímu řízení.
 Okresní soud v Šumperku rozsudkem ze dne 16. 10. 2013, č. j. 16 C 88/2006-544, uložil žalovaným povinnost zaplatit společně a nerozdílně každému z žalobců po 240.000,- Kč a rozhodl o náhradě nákladů řízení. Rozhodl tak poté, co jeho původní zamítavý rozsudek ze dne 20. 4. 2010, č. j. 16 C 88/2006-336, Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci usnesením ze dne 1. 3. 2011, č. j. 12 Co 293/2010-394, zrušil a věc vrátil k dalšímu řízení. Vyšel ze zjištění, že původní žalobkyně Mgr. A. Ř. dne 4. 10. 2005 při sekání trávy ztratila rovnováhu a spadla do nezabezpečeného lapače splavenin ve tvaru vybetonované kanalizační vpusti (dále též jen „lapač“). Na následky těžkého úrazu krční páteře 26. 7. 2006 zemřela a do řízení na její místo vstoupili manžel a oba synové. Lapač splavenin se nachází na pozemku ve vlastnictví prvního žalovaného, okrajové plochy


text:
u městského rekreačního lesa, v blízkosti domů a dvou komunikací. Vpusť obdélníkového tvaru je 5,5 metru dlouhá, v nejhlubší části měří 1,6 metru a ohraničena je pouze z jedné strany zábradlím. Na druhé straně je lapač nezabezpečen, svah nad ním je trvale zarostlý vysokou trávou a v tomto prostoru se nachází malý dolík s kovovým hrotem, vyústění šoupátkové soustavy náležející k vodovodní přípojce blízkého domu. Původní žalobkyně na stav lapače a nebezpečí z něj plynoucí bezúspěšně prvního žalovaného upozorňovala. Ačkoli byl lapač vybudován jako součást městské kanalizace, soud dospěl k závěru, že jde o samostatný vodárenský objekt, který se sice nenachází v inventárních seznamech druhé nebo třetí žalované, ale který byl roku 1965 předán do provozování Okresní vodohospodářské správě Šumperk, jejich právní předchůdkyni. Jeho vlastníkem je třetí žalovaná, provozuje jej druhá žalovaná. Obě zanedbaly jeho údržbu a porušily tak povinnost podle § 8 (resp. § 9) zákona č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích). Odpovědnost prvního žalovaného vyplývá podle § 415 obč. zák. ze skutečnosti, že jako vlastník pozemku a vodovodní přípojky neučinil pro zabezpečení lapače a šoupátkové soustavy žádné opatření, ačkoli k několika úrazům zde již došlo a ačkoli na to byl opakovaně upozorňován. Všichni žalovaní v otázce odpovědnosti za údržbu a provozování lapače pouze odkazovali jeden na druhého. Případná spoluodpovědnost původní žalobkyně podle § 441 obč. zák. je naopak vyloučena tím, že jako jediná si nebezpečí jasně uvědomovala a v rámci generální prevence prováděla sekání trávy i na tomto pozemku, aby lapač byl alespoň dobře viditelný. Příčinou jejího pádu bylo stoupnutí do nezajištěného dolíku s kovovým hrotem, avšak ke stejně devastujícímu zranění by došlo i tehdy, pokud by pád následoval po ztrátě rovnováhy jen na základě couvání při sekání trávy, jak sama před svou smrtí vypověděla. Protože ke smrti Mgr. Ř. došlo v bezprostřední příčinné souvislosti s úrazem, který utrpěla pádem do lapače, každému z žalobců soud podle § 444 odst. 3 písm. a) a b) obč. zák. přiznal jednorázové odškodnění za škodu usmrcením osoby blízké.
 Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci k odvolání všech žalovaných rozsudkem ze dne 12. 6. 2014, č. j. 12 Co 74/2014-597, rozsudek soudu prvního stupně potvrdil a rozhodl o náhradě nákladů odvolacího řízení. Skutková zjištění soudu prvního stupně a jejich hodnocení jsou správná, odpovídají obsahu spisu a tvoří logicky nerozpornou řadu. Odvolací soud v celém rozsahu akceptoval závěr, že předmětný lapač splavenin byl ve vlastnictví Okresní vodohospodářské správy Šumperk a vzhledem k jeho charakteru a historii se stal majetkem druhé žalované. Třetí žalovaná pak na základě smlouvy s druhou žalovanou vykonává jeho správu a obě dohromady zanedbaly jeho údržbu, v příčinné souvislosti s tím pak došlo ke smrtelnému úrazu původní žalobkyně. Odvolací soud také souhlasil se závěrem soudu prvního stupně o odpovědnosti prvního žalovaného podle § 415 obč. zák., neboť věděl, že se na jeho pozemku nachází nezabezpečený lapač, ale neučinil žádná opatření, která by předešla škodám. Vlastník sice nemá povinnost zajistit úpravu pozemku, který není chodníkem,


text:
k bezpečné chůzi, ale nebezpečná místa, např. nezakryté jámy, musí odpovídajícím způsobem zabezpečit před přístupem, což v daném případě neučinil. Tím porušil svou prevenční povinnost, což platí nejen ve vztahu k pozemku, ale i k nezajištěné šoupátkové soustavě náležející vodovodnímu potrubí, jež se nachází na místě dolíku s kovovým hrotem, do nějž poškozená šlápla a který způsobil ztrátu její rovnováhy a pád do lapače. Ani odvolací soud neshledal spoluzavinění Mgr. A. Ř. podle § 441 obč. zák., neboť žádné protiprávní jednání z její strany v průběhu řízení prokázáno nebylo. Soud prvního stupně vzal v úvahu všechny okolnosti případu, včetně důvodů, které ji ke vstupu na pozemek vedly, proto je závěr o společné a nerozdílné odpovědnosti všech žalovaných za vzniklou škodu usmrcením ve smyslu § 438 odst. 1 obč. zák. správný.
 Nejvyšší soud jako soud dovolací (§ 10a o.s.ř.) po zjištění, že obě dovolání byla podána včas, osobami k tomu oprávněnými – účastníky řízení (§ 240 odst. 1 o.s.ř.), zastoupenými advokáty ve smyslu § 241 o.s.ř., shledal, že dovolání druhé žalované není podle § 237 o.s.ř. přípustné. Dovolání prvního žalovaného je přípustné, neboť otázka odpovědnosti a spoluodpovědnosti za škodu usmrcením na základě porušení obecné prevenční povinnosti ještě nebyla za daných skutkových okolností v rozhodování dovolacího soudu vyřešena. Je však jen zčásti důvodné.
 Obecná odpovědnost za škodu podle ustanovení § 420 obč. zák. je založena na současném splnění čtyř podmínek – porušení právní povinnosti, vznik škody, vztah příčinné souvislosti mezi porušením povinnosti a škodou a dále presumované zavinění. Porušením právní povinnosti je míněn objektivně vzniklý rozpor mezi tím, jak fyzická či právnická osoba skutečně jednala či opomenula jednat, a tím, jak jednat měla, aby dostála svým povinnostem. Vedle porušení povinnosti zákonné a smluvní zákon zakládá obecnou povinnost (tzv. generální prevence) ukládající každému počínat si tak, aby nedocházelo ke škodám na zdraví, na majetku a na jiných hodnotách. Nedodržení této povinnosti je rovněž porušením právní povinnosti ve smyslu § 420 odst. 1 obč. zák., a tedy jedním ze základních předpokladů odpovědnosti za škodu.
 Občanskoprávní prevenci lze charakterizovat jako souhrn způsobů a forem předcházení tomu, aby byla ohrožována a porušována subjektivní občanská práva, tj. práva, která jsou upravována a chráněna normami občanského práva hmotného v objektivním smyslu. Vlastní obsah úpravy občanskoprávní prevence spočívá ve stanovení určitého systému prevenčních právních povinností, jakož i nepříznivých právních následků (sankcí) spjatých s jejich ohrožením či porušením. Jinými slovy řečeno, každý je podle § 415 obč. zák. povinen zachovávat vždy takový stupeň bedlivosti (pozornosti), který lze po něm vzhledem ke konkrétní časové a místní situaci rozumně požadovat a který – objektivně posuzováno – je způsobilý zabránit či alespoň co nejvíce omezit riziko vzniku škod na životě, zdraví či majetku; uvedené ustanovení mu však neukládá povinnost předvídat každý v budoucnu možný vznik škody. Prevenční povinnost, kterou zákon v § 415 obč. zák. ukládá každému ve vztahu ke všem subjektům, znamená pro vlastníka nebo správce nemovitosti povinnost užívat a spravovat svůj majetek tak, aby jeho stav nezpůsobil škodu jinému, tedy dbát i o to, aby na jeho pozemku byla provedena opatření


text:
zamezující či snižující možnost vzniku škody na zdraví, na majetku a jiných hodnotách, a pokud již škoda hrozí, učinit opatření k jejímu odvrácení (srov. např. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 20. 2. 2002, sp. zn. 25 Cdo 2471/2000, publikovaný pod C 1021 v Souboru civilních rozhodnutí Nejvyššího soudu, C. H. Beck, dále též jen „Soubor“).
 Na vlastníka pozemku jistě nelze v rámci prevenční povinnosti klást nepřiměřené nároky, přenášet na něj odpovědnost za vznik všech možných újem na životě, zdraví či majetku, takový požadavek by se rovnal objektivní odpovědnosti za škodu. Jde-li o pozemek, který není komunikací, i když je k pohybu osob fakticky využíván, není ani povinen jej upravovat a přizpůsobovat bezpečné chůzi (srov. rozsudek Nejvyššího soudu ČSR ze dne 30. 6. 1986, sp. zn. 1 Cz 25/86, publikovaný pod č. 36/1988 Sbírky soudních rozhodnutí a stanovisek, dále též jen „Sbírka“). Vždy je ale povinen postupovat při správě svého majetku natolik obezřetně, jak lze vzhledem ke konkrétní situaci na něm rozumně požadovat (srov. např. rozsudky Nejvyššího soudu ze dne 28. 2. 2013, sp. zn. 25 Cdo 2819/2011, a ze dne 4. 12. 2013, sp. zn. 25 Cdo 2508/2012, Soubor C 12509 a C 13635). Tato povinnost je zvýrazněna, jde-li o obec, tedy o veřejnoprávní korporaci, jejímž účelem je mj. péče o obyvatele na daném území, ochrana a rozvoj jejich zdraví [srov. § 2 odst. 2 a § 35 odst. 2 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení)].
 Dovolateli však lze přisvědčit v jeho výhradách proti správnosti posouzení tzv. spoluzavinění poškozeného podle § 441 obč. zák. Škoda totiž nemusí být pouze výsledkem jednání škůdce, nýbrž i samotného poškozeného. V rozsahu, v jakém se sám poškozený podílel na způsobení škody, není dána odpovědnost toho, kdo za škodu odpovídá. Chybí pak jeden ze základních předpokladů odpovědnosti za škodu, a to příčinná souvislost mezi vznikem škody a protiprávním jednáním škůdce. Při úvaze o podílu na vzniku škody jde o určení vzájemného vztahu mezi jednáním poškozeného a škůdce a o zvážení všech skutečností, jež přispěly ke způsobení škody. Zvažují se přitom veškeré příčiny, a i když zákon hovoří o spoluzavinění, není forma zavinění (úmysl, nedbalost) podstatná, přičemž nemusí jít ani o porušení právní povinnosti na straně poškozeného; ve smyslu zásady casum sentit dominus poškozený dokonce nese i následky náhody, která jej postihla (srov. např. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 25. 5. 2004, sp. zn. 25 Cdo 1462/2003, Soubor C 2593, či rozsudek téhož soudu ze dne 26. 10. 2011, sp. zn. 25 Cdo 3434/2009, Soubor C 10425). Konečná úvaha o tom, nakolik se na způsobení škody podílel sám poškozený, a tedy v jakém rozsahu nese škodu sám, odvisí vždy od okolností konkrétního případu po porovnání všech příčin vzniku škody jak na straně škůdce, tak na straně poškozeného (srov. např. usnesení Nejvyššího soudu ze dne 28. 5. 2009, sp. zn. 25 Cdo 1054/2007, Soubor C 7228). Vzhledem k tomu, že ustanovení § 441 obč. zák. patří k právním normám s relativně neurčitou hypotézou, tj. k normám, jejichž hypotéza není stanovena přímo právním předpisem a která


text: tak přenechává soudu, aby podle svého uvážení v každém jednotlivém případě vymezil sám hypotézu právní normy ze širokého, předem neomezeného okruhu okolností, je dovolací soud oprávněn přezkoumat úvahu odvolacího soudu o tom, v jakém rozsahu se na vzniku škody podílelo jednání poškozeného a škůdce, pouze v případě její zjevné nepřiměřenosti (srov. např. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 24. 2. 2011, sp. zn. 25 Cdo 91/2010, Soubor C 9409).


text:
(dle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném
 přístupu k informacím, v platném znění)
 V Chrastavě dne 9. 1. 2008
 Účinnost: 10. 1. 2008
 Rada města Chrastava vydává v souladu s § 103 odst. 4
 písm. e) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích, v platném
 znění, jako vnitřní předpis Pravidla pro zajištění
 přístupu k informacím (dále jen Pravidla).
 Pravidla upravují organizační a procedurální otázky
 pro realizaci zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném
 předpisů (dále jen zákon), v podmínkách
 Městského úřadu v Chrastavě.
 Poskytování informací je prováděno zveřejněním
 dle čl. 2 Pravidel nebo vyřízením podané žádosti.
 Za poskytnuté informace je možno účtovat úhradu dle
 sazebníku uvedeného v čl. 7 pravidel.
 2. Způsob a rozsah
 zveřejnění informací (formy)
 Město dle § 5 odst. 1 zveřejňuje informace těmito
 na plakátovacích plochách města
 v měsíčníku Chrastavské listy
 na jednotlivých odborech městského úřadu dle
 příslušných zákonů a předpisů (příloha č. 3
 způsobem umožňujícím dálkový přístup
 (www.chrastava.cz)
 Zveřejňování a poskytování některých údajů může
 být vyloučeno, případně omezeno. Děje se jen za
 dodržování podmínek stanovených zákonem, zejména:
 § 7 zákona – je-li požadovaná informace v souladu
 s právními předpisy (zák. č. 412/2005 Sb., o ochraně
 utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti)
 označena za utajovanou informaci, k níž žadatel nemá
 oprávněný přístup, povinný subjekt ji neposkytne
 § 9 zákona – pokud je požadovaná informace obchodním
 tajemstvím (obchodní zákoník)
 § 10 zákona – informace o majetkových poměrech osoby,
 která není povinným subjektem, získané na základě zákonů
 o daních, poplatcích, penzijním nebo zdravotním pojištění
 nebo sociálním zabezpečení, povinný subjekt ji podle tohoto
 zákona neposkytne
 4. Omezení práva na
 Město Chrastava si stanoví dle § 11 odst. 1 písm. a)
 zákona omezení práva na informace, které se vztahují
 výlučně k vnitřním pokynům a personálním předpisům, za
 které jsou považovány zejména: pokyny pro inventarizaci
 pracovní řád městské policie
 pravidla pro hospodaření s prostředky sociálního
 Dále je dle § 11 odst. 1 písm. b) omezena informace, která
 vznikla při přípravě rozhodnutí, pokud zákon nestanoví
 jinak. Toto platí do doby, kdy příprava ukončí rozhodnutím.
 5. Povinnosti a postup při
 Žádost o poskytnutí informace lze podat ústně nebo
 písemně, a to i prostřednictvím sítě nebo služby
 elektronických komunikací. V případě, že nebude žadateli
 na ústně podanou žádost informace poskytnuta, nebo bude-li
 žadatel považovat poskytnutou informaci za nedostačující, je
 třeba podat žádost písemně. Žádost je podána dnem, kdy ji
 městský úřad obdržel a musí z ní být zřejmé, kdo ji
 podává a komu.
 Městský úřad žádost posoudí a:
 pokud je nesrozumitelná nebo není zřejmé, jaká
 informace je požadována nebo je formulována příliš
 obecně, vyzve žadatele ve lhůtě 7 dnů, aby žádost
 upřesnil; neupřesní--li žadatel žádost do 30 dnů,
 rozhodne o jejím zamítnutí
 v případě, že se požadované informace nevztahují
 k jeho působnosti, žádost odloží a tuto
 odůvodněnou skutečnost sdělí žadateli do 7 dnů
 poskytne požadovanou informaci ve lhůtě nejpozději do
 15 dnů ode dne přijetí nebo jejího doplnění, a to
 písemně, nahlédnutím do spisu, včetně možnosti
 pořídit kopii.
 Pokud městský úřad žádosti nevyhoví, vydá o tom ve
 stanovené lhůtě rozhodnutí, které musí obsahovat:
 označení povinného subjektu, číslo


text:
jednací, datum vydání
 rozhodnutí, označení žadatele, výrok rozhodnutí (s
 uvedením právních předpisů), odůvodnění každého
 omezení práva na informace a dále poučení o opravném
 6. Opravný prostředek
 Opravným prostředkem proti rozhodnutí o odmítnutí
 žádosti o informace je odvolání, které se podává u
 Městského úřadu Chrastava ve lhůtě 15 dnů od doručení
 rozhodnutí. O odvolání rozhoduje Krajský úřad Libereckého kraje,
 referát nejblíže vyššího stupně nadřízený odboru
 městského úřadu, který napadené rozhodnutí vydal.
 Odvolací orgán má stanovenou lhůtu pro rozhodnutí opět 15
 dnů. Rozhodnutí o odmítnutí žádosti je také
 přezkoumatelné soudem.
 Opravné prostředky proti rozhodnutí odborů městského
 úřadu se podávají Krajskému úřadu Libereckého kraje
 prostřednictvím toho odboru, který napadené rozhodnutí ve
 správním řízení vydal. Jde-li o rozhodnutí městského
 úřadu, které se týká informací ve věcech samostatné
 působnosti města, rozhoduje o odvolání starosta města. 7. Sazebník úhrad
 Poskytování informace na základě žádosti je prováděno za
 úhradu. Výši úhrady za poskytnutí informace stanoví
 vedoucí odboru dle sazebníku:
 - vyhledávání 60,-- Kč za každou započatou hodinu spojenou
 s vyhledáváním
 - odeslání hodnota poštovného dle platného ceníku
 - uložení informace na el. medium – disketa 20,-- Kč, CD
 60,-- Kč Úhradu dle sazebníku provede žadatel na
 hospodářsko-finančním odboru městského úřadu nebo
 bezhotovostní platbou na účet města před podáním
 8. Zpracování výroční
 Výroční zprávu o činnosti v oblasti poskytování
 informací za uplynulý kalendářní rok zpracuje na základě
 údajů z evidence vedoucí odboru kancelář starosty a
 předloží ji ke schválení radě města tak, aby byla
 zveřejněna do 1. března následujícího roku.
 9. Přístup k předpisům
 Přístup k předpisům obsaženým ve sbírce zákonů,
 obecně závazné vyhlášce a pravidlech přijatých orgány
 města, s výjimkou pravidel uvedených v čl. 4 pravidel, je
 každému umožněn a jsou k nahlédnutí v úředních
 hodinách na sekretariátě městského úřadu.
 Koordinaci postupu dle pravidel zajišťuje vedoucí odboru
 kancelář starosty. Při řešení otázek neupravených těmito
 pravidly se postupuje dle zákona a obecně platných
 Tato pravidla byla schválena na jednání Rady města Chrastava
 dne 9. 1. 2008, nabývají účinnosti dnem 10. 1. 2008 a k
 tomuto datu se zároveň ruší Pravidla pro zajištění
 přístupu k informacím schválené dne 10. 2. 2003. Za
 aktualizaci informací dle čl. 2 , písm. a), c), e), f)
 zodpovídá vedoucí odboru kancelář starosty. 11. Přílohy
 1. Vzor žádosti o podání informace
 2. Organizační struktura, základní informace
 3. Přehled nejdůležitějších předpisů
 Příloha č. 1: Vzor žádosti o podání informace
 (dle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu
 k informacím, v platném znění)
 Žádám Městský úřad v Chrastavě o podání následující
 informace (těchto informací)
 V ................................ dne
 Příloha č. 2: Organizační struktura Městského úřadu
 v Chrastavě základní informace
 sídlo: nám. 1. máje 1, 463 31 Chrastava
 tel: 482 363 811, 482 363 812
 fax: 485 143 344
 e-mail: podatelna@chrastava.cz IČ: 00262871
 Starosta města: Ing. Michael Canov
 Místostarosta: Zita Václavíková
 Tajemník MěÚ: Ing. Miroslav Chvála
 Úřední hodiny: pondělí, středa 7:30 – 12:00 hodin, 13:00
 – 17:00 hodin
 Odbory a oddělení MěÚ:
 Odbor kancelář starosty: vedoucí Ivana Loučková
 Hospodářsko-finanční odbor: vedoucí Martin Sluka
 Odbor pro záležitosti občanů: vedoucí Hana Urbanová
 Odbor výstavby a územní správy: vedoucí Martin Janoušek


text:
Odbor, rozvoje, dotací a správy majetku: vedoucí Mgr. Jakub Dvořák
 Společenský klub: vedoucí Pavel Urban
 Městská policie: velitel Marcel Másílko
 Příloha č. 3: Přehled nejdůležitějších předpisů
 jednotlivých odborů
 Zákon č. 111/20006 Sb., zákon o pomoci v hmotné nouzi
 Zákon č. 112/2006 Sb., zákon kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o životním a existenčním minimu a zákona o pomoci v hmotné nouzi
 Zákon č. 99/1963 Sb., Občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů Zákon č. 257/2000 Sb., o Probační a mediační službě
 Zákon č. 109/2002 Sb., o výkonu ústavní nebo ochranné výchovy ve školských zařízeních a o preventivní výchovné péči ve školských zařízeních a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů
 Zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném, zdravotním pojištění, ve znění pozdějších předpisů
 Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů Zákon č. 262/2006 Sb., Zákoník práce
 Vyhláška č. 520/2005 Sb., o rozsahu hotových výdajů a ušlého výdělku, které správní orgán hradí jiným osobám, a o výši paušální částky nákladů řízení Zákon č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících
 Vyhláška č. 231/1996 Sb., paušální částka nákladů řízení o přestupcích, ve znění vyhl. č. 340/2003 Sb.,
 změně některých souvisejících zákonů
 Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník Zákon č. 35/2005, Sb., o občanských průkazech
 Zákon č. 36/2005 Sb., o cestovních dokladech
 Zákon č. 21/2006 Sb., o ověřování shody opisu nebo kopie
 s listinou a o ověřování pravosti podpisu a o změně
 Zákon č. 128/2000 Sb., o obcích, ve znění pozdějších
 zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník Zákon č. 458/2000 Sb., energetický zákon
 Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění
 zákon č. 298/2014 Sb., seznam katastrálních území s přiřazenými průměrnými cenami pozemků
 změna zákona o obcích (obecní zřízení),
 zákon č. 359/1992 Sb., o
 zeměměřických a katastrálních orgánech,
 zákon č. 251/1997 Sb., o
 Hospodářsko – finanční odbor
 zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, v platném znění zákon č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích, v platném znění zákon č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů zákon č. 128/2000 Sb., o obcích, v platném znění zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, v platném znění zákon č. 218/2000 Sb., rozpočtová pravidla
 zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (zák. 413/2005 Sb.)
 zákon č. 420/2004/ Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí
 zákon č. 201/2012 Sb., o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů
 zákon č. 326/2004 Sb., rostlinolékařské péči a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů
 zákon č. 166/1999 Sb., o veterinární péči a o změně souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, v platném znění
 vyhláška č. 104/1997 Sb, kterou se provádí zákon o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů
 zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu,ve znění pozdějších předpisů
 vyhláška č. 500/2006 Sb., územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací


text:
činnosti, ve znění pozdějších předpisů
 vyhláška 501/2006 Sb., o obecných požadavcích na využívání území, ve znění pozdějších předpisů vyhláška č. 503/2006 Sb o podrobnější úpravě územního rozhodování, územního opatření a stavebního řádu, ve znění pozdějších předpisů vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby, ve znění pozdějších předpisů vyhláška č. 398/2009 Sb., o obecných technických požadavcích zabezpečujících bezbariérové užívání staveb zákon č. 200/1990 Sb., o přestupcích, ve znění pozdějších předpisů
 zákon. č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů
 vyhláška č. 326/2000 Sb., způsobu označování ulic a ostatních veřejných prostranství názvy, o způsobu použití a umístění čísel k označení budov, o náležitostech ohlášení o přečíslování budov a o postupu a oznamování přidělení čísel a dokladech potřebných k přidělení čísel, ve znění pozdějších předpisů


text:
Právnická fakulta - Výběrového řízení na obsazení služebního místa vrchní vládní rada v Úřadu vlády ČR, Odboru lidských práv a ochrany menšin
 Výběrového řízení na obsazení služebního místa vrchní vládní rada v Úřadu vlády ČR, Odboru lidských práv a ochrany menšin
 • koncepční práce v oblasti lidských práv se znalostí Listiny základních práv a svobod, mezinárodních úmluv a dokumentů (a je interpretující judikatury a odborné literatury) a praktických mechanismů jejich aplikace, se specializací na otázku mučení, špatného zacházení a postavení osob omezených na svobodě či závislých na péči,
 • všestranná podpora činnosti Rady vlády ČR pro lidská práva a jejich výborů včetně analytické a odborné podpory přípravy jejich výstupů,
 • příprava legislativních návrhů v oblasti lidských práv a zákazu diskriminace a dalších materiálů pro vládu ČR implementujících ochranu lidských práv do právního řádu ČR, se specializací na otázku mučení, špatného zacházení a postavení osob omezených na svobodě či závislých na péči,
 • zpracování stanovisek k návrhům právních předpisů a jiným vládním materiálům z hlediska ochrany jednotlivých lidských práv a zákazu diskriminace se znalostí jejich výkladu ze strany Ústavního soudu ČR, Evropského soudu pro lidská práva a dalších aplikujících orgánů, se specializací na otázku mučení, špatného zacházení a postavení osob omezených na svobodě či závislých na péči,
 • zpracování zpráv o stavu lidských práv v ČR a zpráv o plnění mezinárodních úmluv o lidských právech obsahujících informace o naplňování jednotlivých práv ze strany ČR,
 • komunikace s českými i mezinárodními orgány v oblasti lidských práv, zodpovídání dotazů na ochranu a implementaci lidských práv v ČR v českém i anglickém jazyce, se specializací na otázku mučení, špatného zacházení a postavení osob omezených na svobodě či závislých na péči,
 • organizování akcí k jednotlivým otázkám lidských práv pořádaných ministrem pro lidská práva, rovné příležitosti a legislativu,
 • vyřizování individuálních podání týkajících se ochrany lidských práv a práv osob obecně, se specializací na otázku mučení, špatného zacházení a postavení osob omezených na svobodě či závislých na péči,
 • další související odborné činnosti v oblasti lidských práv a zákazu diskriminace.
 Posuzovány budou žádosti podané ve lhůtě do 1. června 2017, tj. v této lhůtě zaslané služebnímu orgánu (státní tajemník v Úřadu vlády ČR) prostřednictvím provozovatele poštovních služeb na adresu služebního úřadu nábřeží Edvarda Beneše 4, 118 01 Praha 1 nebo osobně podané na podatelnu služebního úřadu na výše uvedené adrese. Žádost lze podat rovněž v elektronické podobě s uznávaným elektronickým podpisem na elektronickou adresu služebního úřadu (posta @ vlada.cz) nebo prostřednictvím veřejné datové sítě do datové schránky (ID datové schránky: trfaa33).
 Obálka, resp. datová zpráva, obsahující žádost včetně požadovaných listin (příloh) musí být označena slovy: „Neotvírat“ a slovy „Výběrové řízení na služební místo vrchní vládní rada v Oddělení sekretariátu Rady vlády ČR pro lidská práva v Úřadu vlády ČR,
č.j. 12562/2017-STA“.
 • je státním občanem České republiky, občanem jiného členského státu Evropské unie nebo občanem státu, který je smluvním státem Dohody o Evropském hospodářském prostoru [§ 25 odst. 1 písm. a) zákona];
Splnění tohoto předpokladu se podle § 26 odst. 1 věta první zákona dokládá příslušnými listinami,


text:
tj. průkazem totožnosti nebo osvědčením o státním občanství. Při podání žádosti lze podle § 26 odst. 2 zákona doložit pouze písemné čestné prohlášení o státním občanství popř. prostou kopii průkazu totožnosti; uvedenou listinu lze v takovém případě doložit následně, nejpozději před konáním pohovoru;
Žadatel, který není státním občanem České republiky, musí zkouškou u osoby, která jako plnoprávný člen Asociace jazykových zkušebních institucí v Evropě uskutečňuje touto asociací certifikovanou zkoušku z českého jazyka jako cizího jazyka, prokázat znalost českého jazyka; to neplatí, doloží-li, že absolvoval alespoň po dobu 3 školních roků základní, střední nebo vysokou školu, na které byl vyučovacím jazykem český jazyk. Splnění tohoto předpokladu se dokládá příslušnou listinou.
 • dosáhl věku 18 let [§ 25 odst. 1 písm. b) zákona];
 • je plně svéprávný [§ 25 odst. 1 písm. c) zákona];
Splnění tohoto předpokladu se podle § 26 odst. 1 věta šestá zákona dokládá písemným čestným prohlášením;
 • je bezúhonný [§ 25 odst. 1 písm. d) zákona];
Splnění tohoto předpokladu se podle § 26 odst. 1 věta druhá zákona dokládá výpisem z Rejstříku trestů, který nesmí být starší než 3 měsíce. Není-li žadatel státním občanem České republiky, doloží bezúhonnost obdobným dokladem [1]; • dosáhl vzdělání stanoveného zákonem pro toto služební místo [§ 25 odst. 1 písm. e) zákona], tj. vysokoškolského vzdělání získaného studiem v magisterském studijním programu;
Splnění tohoto předpokladu se podle § 26 odst. 1 věta první zákona dokládá příslušnými listinami, tj. originálem nebo úředně ověřenou kopií dokladu o dosaženém vzdělání (vysokoškolského diplomu). Při podání žádosti lze podle § 26 odst. 2 zákona doložit pouze písemné čestné prohlášení o dosaženém vzdělání; uvedenou listinu lze v takovém případě doložit následně, nejpozději před konáním pohovoru; • má potřebnou zdravotní způsobilost [§ 25 odst. 1 písm. f) zákona];
Splnění tohoto předpokladu se podle § 26 odst. 1 věta první zákona dokládá příslušnými listinami, tj. lékařským posudkem o zdravotní způsobilosti vydaným posuzujícím lékařem v oboru všeobecné praktické lékařství. Při podání žádosti lze podle § 26 odst. 2 zákona doložit pouze písemné čestné prohlášení o zdravotní způsobilosti; uvedenou listinu lze v takovém případě doložit následně, nejpozději před konáním pohovoru.
 2) splňuje požadavek stanovený podle § 25 odst. 5 písm. a) zákona služebním předpisem státního tajemníka v Úřadu vlády České republiky č. 11/2015, č.j.: 787/15-OPE, o pravidlech pro změny a úpravy systemizace a organizační struktury Úřadu vlády České republiky a charakteristice systemizovaných míst, kterým je: • znalost anglického jazyka odpovídající alespoň 2. úrovni (stupni) znalosti cizího jazyka pro standardizované jazykové zkoušky stanovené rozhodnutím Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy[2];
Splnění tohoto požadavku se dokládá originálem nebo úředně ověřenou kopií vysvědčení/osvědčení nebo jiného dokladu prokazujícího úroveň znalosti cizího jazyka. Při podání žádosti lze doložit prostou kopii, originál nebo úředně ověřenou kopii žadatel doloží nejpozději před konáním pohovoru;
 • odborné zaměření vzdělání v magisterském studijním programu v oboru právo;
Splnění tohoto požadavku se dokládá originálem nebo úředně ověřenou kopií příslušné listiny (vysokoškolský diplom v oboru právo). Při podání žádosti lze doložit pouze písemné čestné prohlášení o dosaženém vzdělání; uvedenou listinu lze v takovém případě doložit následně, nejpozději před konáním pohovoru.
 3) splňuje požadavek stanovený


text:
podle § 25 odst. 5 písm. b) zákona služebním předpisem státního tajemníka v Úřadu vlády České republiky č. 11/2015, č.j.: 787/15-OPE, o pravidlech pro změny a úpravy systemizace a organizační struktury Úřadu vlády České republiky a charakteristice systemizovaných míst, kterým je způsobilost seznamovat se s utajovanými informacemi stupně utajení „Vyhrazené“ v souladu se zákonem č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů;
Splnění tohoto požadavku bude vyžadováno neprodleně po přijetí do služebního poměru. V případě, že je osoba držitelem osvědčení fyzické osoby pro vyšší stupeň utajení, doloží tuto skutečnost úředně ověřenou kopií.
 Žadatel podá žádost služebnímu orgánu na přiloženém formuláři.
 Související vzorové dokumenty:
1) Žádost o přijetí do služebního poměru a zařazení na služební místo
2) Čestné prohlášení o státním občanství
3) Čestné prohlášení o svéprávnosti
4) Čestné prohlášení o dosaženém vzdělání
5) Čestné prohlášení o zdravotní způsobilosti
6) Lékařský posudek o zdravotní způsobilosti


text:
L_2006381CS.01000401.xml
 Schengenský informační systém (dále jen „SIS“) zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy ze dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (2) (dále jen „Schengenská úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS 1+ představují nezbytný nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie.
 Vývoj SIS druhé generace (dále jen „SIS II“) byl svěřen Komisi na základě nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 (3) a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV (4) ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). SIS II nahradí SIS vytvořený na základě Schengenské úmluvy.
 Toto nařízení představuje nezbytný právní základ pro řízení SIS II s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva“). Rozhodnutí Rady 2006/.../SVV ze dne... o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (5) představuje nezbytný právní základ pro řízení SIS II s ohledem na záležitosti spadající do oblasti působnosti Smlouvy o Evropské unii.
 Skutečnost, že legislativní základ nezbytný pro řízení SIS II sestává ze samostatných nástrojů, nemá dopad na zásadu, že SIS II představuje jediný informační systém, který by měl jako takový fungovat. Proto by určitá ustanovení těchto nástrojů měla být totožná.
 SIS II by měl představovat vyrovnávací opatření přispívající k udržení vysokého stupně bezpečnosti v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva Evropské unie prostřednictvím podpory provádění politik souvisejících se součástí schengenského acquis týkající se pohybu osob, jak jsou začleněny do hlavy IV Smlouvy.
 Je nezbytné konkrétně vymezit účely SIS II, jeho technickou architekturu a financování a stanovit pravidla týkající se jeho provozu, využívání a odpovědností, kategorií údajů vkládaných do systému, účelů jejich vkládání, kritérií jejich vkládání, orgánů oprávněných k přístupu do systému, propojení záznamů, jakož i další pravidla týkající se zpracování údajů a ochrany osobních údajů.
 SIS II by měl zahrnovat centrální systém (dále jen „centrální SIS II“) a vnitrostátní aplikace. Výdaje spojené s provozem centrálního SIS II a komunikační infrastruktury by měly být financovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
 Je nutné vytvořit příručku obsahující podrobná pravidla pro výměnu určitých doplňujících informací týkajících se opatření, která záznam vyžaduje. Výměnu těchto informací by měly zajišťovat vnitrostátní orgány jednotlivých členských států.
 Během přechodného období by za provozní řízení centrálního SIS II a částí komunikační infrastruktury měla odpovídat Komise. V zájmu zajištění hladkého přechodu na SIS II však může přenést některé nebo všechny odpovědnosti na dva vnitrostátní veřejnoprávní subjekty. Z dlouhodobého hlediska a v návaznosti na posouzení dopadu, které bude obsahovat věcnou analýzu alternativ z hlediska finančního, provozního a organizačního, a na legislativní návrhy Komise by měl být stanoven řídící orgán odpovědný za tyto úkoly. Přechodné období by mělo trvat nejdéle pět let ode dne použitelnosti tohoto nařízení.
 SIS II by měl obsahovat záznamy pro účely odepření vstupu nebo pobytu. Je nezbytné dále zvážit harmonizaci ustanovení o důvodech pro pořizování záznamů týkajících se občanů třetích zemí pro účely odepření vstupu nebo pobytu


text:
a vyjasnit jejich používání v rámci azylové, přistěhovalecké a návratové politiky. Proto by Komise měla tři roky ode dne použitelnosti tohoto nařízení přezkoumat ustanovení o cílech a podmínkách pořizování záznamů pro účely odepření vstupu nebo pobytu.
 Záznamy za účelem odepření vstupu nebo pobytu by v SIS II měly být uchovávány nanejvýš po dobu potřebnou pro splnění účelů, pro které byly tyto záznamy pořízeny. Obecnou zásadou je, že by měly být ze SIS II automaticky vymazány po uplynutí tří let. Rozhodnutí o uchování záznamu po delší dobu by mělo vycházet z komplexního individuálního posouzení. Členské státy by měly během tohoto tříletého období tyto záznamy přezkoumat a vést statistiku o počtu záznamů, u nichž byla doba uchovávání prodloužena.
 SIS II by měl umožnit zpracování biometrických údajů s cílem napomoci spolehlivému určení totožnosti dotyčných osob. Ve stejném smyslu by měl SIS II umožňovat rovněž zpracování údajů o osobách, jejichž totožnost byla zneužita, za účelem předcházení nepříjemnostem způsobeným chybným určením totožnosti, s výhradou odpovídajících záruk, zejména souhlasu dotyčné osoby a přísného omezení účelů, pro něž se tyto údaje mohou zákonným způsobem zpracovávat.
 Členským státům by mělo být umožněno zavést odkazy mezi záznamy v SIS II. Vytvoření odkazů mezi dvěma nebo více záznamy členským státem by nemělo mít dopad na přijímaná opatření, na délku doby uchovávání nebo práva přístupu k záznamům.
 Údaje zpracovávané v SIS II za použití tohoto nařízení by neměly být poskytovány ani zpřístupňovány žádným třetím zemím nebo mezinárodním organizacím.
 Na zpracování osobních údajů za použití tohoto nařízení se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6). To zahrnuje určení správce a možnost členských států stanovit výjimky z některých udělených práv a povinností stanovených v této směrnici nebo jejich omezení, včetně práv na přístup k údajům a sdělování informací dotyčné osobě. Pokud je to nezbytné, měly by se zásady uvedené ve směrnici 95/46/ES doplnit nebo objasnit v tomto nařízení.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7), a zejména ta jeho ustanovení, které se týkají důvěrné povahy a bezpečnosti zpracovávání, se vztahuje na zpracovávání osobních údajů orgány nebo institucemi Společenství při plnění jejich úkolů jakožto orgánů odpovědných za provozní řízení SIS II v rámci výkonu činností, z nichž všechny nebo část spadá do oblasti působnosti práva Společenství. Část zpracování osobních údajů v SIS II spadá do oblasti působnosti práva Společenství. V zájmu soudržného a stejnorodého uplatňování pravidel ochrany základních práv a svobod fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů je třeba vysvětlit, že pokud Komise zpracovává osobní údaje za použití tohoto nařízení, vztahuje se na ni nařízení (ES) č. 45/2001. Pokud je to nezbytné, měly by se zásady uvedené v nařízení (ES) č. 45/2001 doplnit nebo objasnit v tomto nařízení.
 Pokud jde o důvěrnost, měla by se na úředníky nebo ostatní zaměstnance Evropských společenství zaměstnané


text:
a pracující v souvislosti se SIS II vztahovat příslušná ustanovení služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
 Je vhodné, aby zákonnost zpracovávání osobních údajů členskými státy sledovaly vnitrostátní orgány dozoru, zatímco Evropský inspektor ochrany údajů, jmenovaný podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2004/55/ES ze dne 22. prosince 2003 o jmenování nezávislého kontrolního orgánu podle článku 286 Smlouvy o ES (8), by měl sledovat činnosti orgánů a institucí Společenství související se zpracováváním osobních údajů s ohledem na omezené úkoly orgánů a institucí Společenství ve vztahu k samotným údajům.
 Členské státy i Komise by měly vypracovat bezpečnostní plán s cílem usnadnit provádění bezpečnostních povinností a měly by vzájemně spolupracovat s cílem společně řešit bezpečnostní otázky.
 Za účelem zajištění transparentnosti by měla Komise, nebo řídící orgán, je-li zřízen, každé dva roky vypracovat zprávu o technickém fungování centrálního SIS II a komunikační infrastruktury, včetně jejího zabezpečení, a o výměně doplňujících informací. Každé čtyři roky by měla Komise vydat celkové vyhodnocení.
 Ustanoveními tohoto nařízení nelze vyčerpávajícím způsobem upravit některé aspekty SIS II, jako jsou technická pravidla pro vkládání údajů, včetně údajů potřebných pro vložení záznamu, aktualizace, výmaz a vyhledávání, pravidla týkající se slučitelnosti a priority záznamů, odkazy mezi záznamy a výměna doplňujících informací v důsledku jejich technické podstaty, úrovně podrobností a potřeby pravidelné aktualizace. S přihlédnutím k hladkému fungování vnitrostátních systémů je proto třeba svěřit Komisi prováděcí pravomoci, pokud jde o tyto aspekty. Technická pravidla o vyhledávání v záznamech by měla zohlednit hladké fungování vnitrostátních aplikací. Na základě posouzení dopadu předloženého Komisí by mělo být rozhodnuto, v jakém rozsahu může být řídící orgán, jakmile bude zřízen, odpovědný za prováděcí opatření.
 Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (9).
 Je vhodné stanovit přechodná ustanovení, pokud jde o záznamy pořízené v SIS 1+, které budou přeneseny do SIS II. Některá ustanovení schengenského acquis by měla dále platit po omezené období, dokud členské státy nepřezkoumají slučitelnost těchto záznamů s novým právním rámcem. Přednostně je třeba přezkoumat slučitelnost záznamů o osobách. Navíc by jakákoliv změna, doplnění, oprava nebo aktualizace záznamu přeneseného ze SIS 1+ do SIS II, a jakýkoliv pozitivní nález takového záznamu, měla podnítit okamžité posouzení jeho souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
 Je nezbytné stanovit zvláštní ustanovení, pokud jde o zbývající část rozpočtu vyčleněného na provoz SIS, která není součástí souhrnného rozpočtu Evropské unie.
 Jelikož cílů navrhované akce, zejména vytvoření a řízení společného informačního systému, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
 Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie.
 V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke


text:
Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy, mělo by se Dánsko rozhodnout v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
 Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (10). Spojené království se tudíž nepodílí na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
 Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (11). Irsko se tudíž nepodílí na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
 Toto nařízení se nedotýká opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska na schengenském acquis, jak jsou vymezena pro Spojené království v rozhodnutí 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.
 Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (12), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 (13) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
 Je třeba přijmout opatření umožňující zástupcům Islandu a Norska zapojení do práce výborů, jež jsou nápomocny Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí. Takové opatření je uvedeno ve výměně dopisů mezi Radou evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o výborech, které jsou nápomocny Evropské komisi při výkonu její výkonné moci (14), připojené k výše uvedené dohodě.
 Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí 2004/849/ES (15) a rozhodnutí 2004/860/ES (16),
 Je třeba přijmout opatření umožňující zástupcům Švýcarska zapojení do práce výborů, jež jsou nápomocny Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí. Takové opatření je uvedeno ve výměně dopisů mezi Společenstvím a Švýcarskem, připojené k uvedené dohodě.
 Toto nařízení představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003.
 Toto nařízení by se mělo vztahovat na Spojené království a Irsko ve lhůtách určených v souladu s postupy stanovenými v příslušných nástrojích týkajících se použití schengenského acquis na tyto státy,
 1. Zřizuje se Schengenský informační systém druhé generace (dále jen „SIS II“).
 „záznamem“ soubor údajů vložených do SIS II umožňující příslušným


text:
orgánům identifikovat osobu s ohledem na konkrétní opatření, které má být přijato;
 „doplňujícími informacemi“ informace, které nejsou uložené v SIS II, ale souvisejí se záznamy SIS II a které se vyměňují:
 s cílem umožnit členským státům vzájemné poskytování konzultací či informací při vkládání záznamu;
 po pozitivním nálezu, aby se umožnilo přijetí vhodného opatření;
 pokud nelze požadované opatření přijmout;
 pokud se jedná o kvalitu údajů v SIS II;
 pokud se jedná o slučitelnost a prioritu záznamů;
 pokud se jedná o práva přístupu;
 „dalšími údaji“ údaje uložené v SIS II a související se záznamy SIS II, které jsou okamžitě k dispozici příslušným orgánům, pokud jsou na základě vyhledávání v tomto systému nalezeny osoby, jejichž údaje byly vloženy do SIS II;
 „státním příslušníkem třetí země“ každá fyzická osoba, která není
 ani občanem Evropské unie ve smyslu čl. 17 odst. 1 Smlouvy o ES;
 státním příslušníkem třetí země, jejíž státní příslušníci na základě dohod mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a těmito zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenného právu občanů Evropské unie;
 „osobními údaji“ veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě (dále jen „subjektu údajů“); identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo nebo nepřímo identifikovat;
 „zpracováním osobních údajů“ (dále jen „zpracování“) jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními údaji pomocí automatizovaných postupů nebo bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím přenosu, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnávání či kombinování, jakož i blokování, výmaz nebo znehodnocení.
 centrálního systému (dále jen „centrální SIS II“) sestávajícího z:
 technické podpůrné funkce (dále jen „CS-SIS“) obsahující databázi, dále jen „databáze SIS II“;
 jednotného vnitrostátního rozhraní (dále jen „NI-SIS“);
 vnitrostátního systému (dále jen „N. SIS II“) v každém členském státě, sestávajícího z vnitrostátních datových systémů, které komunikují s centrálním SIS II. Vnitrostátní systém N. SIS II může obsahovat soubor údajů (dále jen „vnitrostátní kopie“) obsahující úplnou nebo částečnou kopii databáze SIS II;
 komunikační infrastruktury mezi CS-SIS a NI-SIS (dále jen „komunikační infrastruktura“), která poskytuje šifrovanou virtuální síť vyhrazenou pro údaje SIS II a výměnu údajů mezi centrálami SIRENE uvedenými v čl. 7 odst.2.
 on-line aktualizaci vnitrostátních kopií;
 synchronizaci a soulad mezi vnitrostátními kopiemi a databází SIS II;
 počáteční nastavení a opětovné zavedení vnitrostátních kopií.
 1. Každý členský stát určí orgán (dále jen „úřad N. SIS II“), jenž nese hlavní odpovědnost za jeho N. SIS II. Tento orgán je odpovědný za plynulý provoz a bezpečnost N. SIS II, zajišťuje přístup příslušných orgánů k SIS II a přijímá nezbytná opatření k zajištění dodržování ustanovení tohoto nařízení. Každý členský stát předává své záznamy prostřednictvím svého úřadu N. SIS II.
 2. Každý členský stát určí centrálu, která zajistí výměnu veškerých doplňujících informací (dále jen „centrála SIRENE“), v souladu s ustanoveními příručky SIRENE, jak je uvedeno v článku 8.
 fyzicky chránil údaje mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace pro ochranu kritické infrastruktury;
 zabránil neoprávněným osobám v přístupu k zařízení na zpracování údajů využívanému pro zpracování osobních údajů (kontrola přístupu k zařízení);
 zabránil neoprávněnému vkládání


text:
údajů a neoprávněnému prohlížení, pozměňování či výmazu uložených osobních údajů (kontrola uchovávání);
 zabránil neoprávněným osobám v užívání automatizovaných systémů zpracování údajů pomocí zařízení pro přenos údajů (kontrola uživatelů);
 zajistil, aby osoby oprávněné k využívání automatizovaného systému zpracování údajů měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jedinečných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
 zajistil, aby všechny orgány s oprávněním přístupu do SIS II nebo k zařízením pro zpracování údajů vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a údaje zadávat, aktualizovat, mazat a vyhledávat, a aby tyto profily bezodkladně na základě žádosti zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 44 odst. 1 (profily pracovníků);
 zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro přenos údajů (kontrola předávání);
 zajistil, aby bylo možné dodatečně ověřit a zjistit, které osobní údaje byly vloženy do automatizovaných systémů zpracování údajů, a kdo, kdy a za jakým účelem je vložil (kontrola vkládání);
 zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, pozměňování nebo výmazu osobních údajů během přenosů osobních údajů nebo přepravy nosičů dat, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
 sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním pro zajištění souladu s tímto nařízením (interní kontrola).
 úkoly související s plněním rozpočtu;
 pořizování a obnovu;
 smluvní záležitosti.
 4. Během přechodného období, než se řídící orgán ujme svých povinností, je za provozní řízení centrálního SIS II odpovědná Komise. Komise může v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (17) svěřit provádění tohoto řízení, jakož i úkolů souvisejících s plněním rozpočtu, vnitrostátním veřejnoprávním subjektům ve dvou různých zemích.
 musí prokázat dlouhodobou zkušenost při provozování rozsáhlého informačního systému s funkcemi uvedenými v čl. 4 odst. 4;
 musí mít značnou odbornou znalost, pokud jde o obsluhu a požadavky na zabezpečení informačního systému srovnatelného s funkcemi uvedenými v čl. 4 odst. 4;
 musí mít dostatečný počet zkušených pracovníků, kteří mají odbornou a jazykovou kvalifikaci vhodnou pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce, jakou vyžaduje SIS II;
 musí mít k dispozici bezpečnou a na míru postavenou infrastrukturu zařízení, která je zejména schopná zálohovat a zaručit nepřetržitou funkčnost rozsáhlých IT systémů,
 jeho administrativní prostředí mu musí umožňovat řádně plnit jeho úkoly a vyhnout se jakémukoli střetu zájmů.
 fyzicky chránily údaje mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace pro ochranu kritické infrastruktury;
 zabránily neoprávněným osobám v přístupu k zařízení na zpracování údajů využívanému pro zpracování osobních údajů (kontrola přístupu k zařízení);
 zabránily neoprávněnému čtení, kopírování, pozměňování či vyjímání nosičů dat (kontrola nosičů dat);
 zabránily neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, pozměňování či výmazu uložených osobních údajů (kontrola uchovávání);
 zabránily neoprávněným osobám v užívání automatizovaných systémů zpracování údajů pomocí zařízení pro přenos údajů (kontrola uživatelů);
 zajistily, aby osoby oprávněné k využívání automatizovaného systému zpracování údajů měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění


text:
k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jedinečných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
 vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům nebo k zařízením pro zpracování údajů přistupovat, a aby tyto profily na žádost bezodkladně zpřístupnily Evropskému inspektorovi ochrany údajů uvedenému v článku 45 (profily pracovníků);
 zajistily, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro přenos údajů (kontrola předávání);
 zajistily, aby bylo možné dodatečně ověřit a zjistit, které osobní údaje byly vloženy do automatizovaných systémů zpracování údajů, a kdo a kdy je vložil (kontrola vkládání);
 zabránily neoprávněnému čtení, kopírování, pozměňování nebo výmazu osobních údajů během přenosů osobních údajů nebo přepravy nosičů dat, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
 sledovaly účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijaly nezbytná organizační opatření související s interním sledováním pro zajištění souladu s tímto nařízením (interní kontrola).
 příjmení a jméno, rodné příjmení a dříve užívaná jména, a případně alias, které může být vedeno zvlášť;
 jakékoli zvláštní objektivní a nezměnitelné tělesné znaky;
 státní příslušnost (příslušnosti);
 údaj o tom, zda je dotyčná osoba ozbrojena, má sklon k násilí nebo jde o uprchlou osobu;
 důvod záznamu,
 orgán pořizující záznam;
 odkaz na rozhodnutí, na jehož základě byl záznam pořízen;
 odkaz (odkazy) podle článku 37 na další záznamy pořízené v SIS II.
 fotografie a otisky prstů se vloží pouze po provedení zvláštní kontroly kvality s cílem zjistit, zda jsou splněny minimální normy kvality údajů. Upřesnění zvláštní kontroly kvality se stanoví postupem podle čl. 51 odst. 2, aniž jsou dotčena ustanovení nástroje, kterým se zřizuje řídící orgán;
 fotografie a otisky prstů se použijí pouze k potvrzení totožnosti státních příslušníků třetích zemí, kteří byli nalezeni na základě alfanumerického vyhledávání v SIS II;
 jakmile to bude z technického hlediska možné, lze též použít fotografie a otisky prstů k určení totožnosti státního příslušníka třetí země na základě jeho biometrického identifikátoru. Před zavedením této funkce do SIS II předloží Komise zprávu o dostupnosti a připravenosti potřebné technologie, kterou konzultuje s Evropským parlamentem.
 státního příslušníka třetí země, který byl v členském státě odsouzen pro trestný čin, na který se vztahuje trest odnětí svobody ve výši nejméně jednoho roku;
 státního příslušníka třetí země, proti kterému existuje důvodné podezření, že spáchal závažné trestné činy, nebo ohledně kterého existují zjevné náznaky o úmyslu páchat takové trestné činy na území členského státu.
 1. Záznam týkající se státního příslušníka třetí země, který požívá práva na volný pohyb ve Společenství ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (18) se zakládá na pravidlech přijatých za účelem provedení uvedené směrnice.
 ochranu hranic, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (19);
 provádění jiných policejních a celních kontrol v dotyčném členském státě, jakož i pro jejich koordinaci určenými


text:
orgány.
 centrála SIRENE kontaktuje žádající orgán s cílem objasnit, zda se záznam týká stejné osoby či nikoli;
 v případě, že kontrola prokáže, že osoba, jež je předmětem nového záznamu, a osoba, o níž již existuje záznam v SIS II, je ve skutečnosti jedna a ta samá, centrála SIRENE použije postup vkládání vícenásobných záznamů uvedený v čl. 34 odst. 6. Prokáže-li kontrola, že se ve skutečnosti jedná o dvě různé osoby, centrála SIRENE schválí požadavek na vložení dalšího záznamu a to tak, že doplní potřebné prvky, které zabrání jakýmkoli chybným určením totožnosti.
 umožnit příslušnému orgánu odlišit osobu, jejíž totožnost byla zneužita, od osoby, jež je ve skutečnosti předmětem záznamu;
 umožnit osobě, jejíž totožnost byla zneužita, prokázat svoji totožnost a dokázat, že její totožnost byla zneužita.
 příjmení a jméno (jména), rodné (rodná) příjmení a dříve užívaná jména, případně alias, které může být vedeno zvlášť;
 číslo (čísla) průkazu (průkazů) totožnosti a datum vydání.
 osobní údaje nebyly získány od dotyčného státního příslušníka třetí země;
 poskytnutí informací se ukáže jako nemožné nebo by vyžadovalo nepřiměřené úsilí;
 pokud dotyčný státní příslušník třetí země již informace má;
 pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují omezení práva na informace, zejména za účelem zajištění národní bezpečnosti, obrany, veřejné bezpečnosti a pro předcházení, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů.
 1. Orgán nebo orgány, které byly v každém členském státě určeny a které mají pravomoci uvedené v článku 28 směrnice 95/46/ES (dále jen „vnitrostátní orgány dozoru“), sledují nezávisle zákonnost zpracování osobních údajů v SIS II na svých územích a jejich předávání mimo svá území, včetně výměny a dalšího zpracování doplňujících informací.
 2. Toto nařízení rovněž nahrazuje, ode dne uvedeného v čl. 55 odst. 2, níže uvedená ustanovení schengenského acquis provádějící uvedené články (20):
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o finančním nařízení o nákladech na zřízení a provoz Schengenského informačního systému (C. SIS) (SCH/Com-ex (93) 16);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 7. října 1997 o vývoji SIS (SCH/Com-ex (97) 24);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění finanční nařízení o C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. dubna 1998 o C. SIS s 15/18 přípojkami (SCH/Com-ex (98) 11);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o výdajích na zřízení C. SIS (SCH/Com-ex (99) 4);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o aktualizaci příručky SIRENE (SCH/Com-ex (99) 5);
 Prohlášení výkonného výboru ze dne 18. dubna 1996, kterým se vymezuje pojem cizí státní příslušník (SCH/Com-ex (96) decl. 5);
 Prohlášení výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o struktuře SIS (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.);
 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 7. října 1997 o příspěvcích Norska a Islandu na náklady na zřízení a provoz C. SIS (SCH/Com-ex (97) 18).
 v případě změny, doplnění nebo opravy nebo aktualizace obsahu záznamu přeneseného ze SIS 1+ do SIS II členské státy zajistí, aby záznam ode dne této změny, doplnění, opravy nebo aktualizace vyhovoval ustanovením tohoto nařízení;
 v případě pozitivního nálezu záznamu přeneseného ze SIS 1+ do SIS II členské státy posoudí soulad uvedeného záznamu s ustanoveními


text:
tohoto nařízení bezodkladně, ale bez zpoždění opatření, která mají být přijata na základě uvedeného záznamu.
 po přijetí nezbytných prováděcích opatření;
 po tom, co všechny členské státy, které se plně účastní SIS 1+ Komisi oznámí, že přijaly nezbytná technická a právní opatření pro zpracovávání údajů SIS II a výměnu dodatečných informací;
 po tom, co Komise oznámí úspěšné dokončení souhrnného testu SIS II, který provede Komise společně s členskými státy a po tom, co přípravné orgány Rady ověří navrhovaný výsledek testu a potvrdí, že úroveň funkční způsobilosti SIS II je přinejmenším rovnocenná úrovni funkční způsobilosti, které bylo dosaženo u SIS 1+;
 po tom, co Komise provede veškerá nezbytná technická opatření umožňující připojení centrálního SIS II k N. SIS II dotyčných členských států.
 V Bruselu dne20. prosince 2006
 (1) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 25. října 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
 (2) Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19. Úmluva naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1160/2005 (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 18).
 (5) Úř. věst. L ...
 (7) Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s.1.
 (8) Úř. věst. L 12, 17.1.2004. s. 47.
 (13) Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
 (14) Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 53.
 (15) Rozhodnutí Rady 2004/849/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26).
 (16) Rozhodnutí Rady 2004/860/ES ze dne 25. října 2004 o podpisu dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení (Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78).
 (17) Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
 (18) Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77.
 (19) Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
 (20) Úř. věst. L 239, 22.9.2000 s. 439.


text:
11 Tdo 386/2019
 Spisová značka: 11 Tdo 386/2019
 ECLI: ECLI:CZ:NS:2019:11.TDO.386.2019.1
 11 Tdo 386/2019-288
 Nejvyšší soud rozhodl v neveřejném zasedání konaném dne 11. 4. 2019 o dovolání obviněného P. T., nar. XY, proti rozsudku Krajského soudu v Ústí nad Labem – pobočky v Liberci ze dne 5. 12. 2018, č. j. 31 To 407/2018-260, v trestní věci vedené u Okresního soudu v Liberci pod sp. zn. 4 T 27/2018, t a k t o :
 Podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř. se dovolání obviněného P. T. odmítá.
 Rozsudkem Okresního soudu v Liberci ze dne 25. 6. 2018, č. j. 4 T 27/2018-227, byl obviněný P. T. uznán vinným zločinem výroby a držení předmětu k nedovolené výrobě omamné a psychotropní látky a jedu podle § 286 odst. 1, odst. 2 písm. b) tr. zákoníku. Za toto jednání a za sbíhající se přečiny maření výkonu úředního rozhodnutí a vykázání podle § 337 odst. 1 písm. a) tr. zákoníku, kterými byl uznán vinným rozsudkem Obvodního soudu pro Prahu 8 ze dne 22. 5. 2017, č. j. 5 T 122/2016-92, mu byl uložen podle § 286 odst. 2 tr. zákoníku za užití § 43 odst. 2 tr. zákoníku souhrnný trest odnětí svobody ve výměře 4 let a 3 měsíců, pro jehož výkon byl podle § 56 odst. 2 písm. a) zařazen do věznice s ostrahou. Dále byl jmenovanému uložen podle § 73 odst. 1, odst. 3 tr. zákoníku trest zákazu činnosti spočívající v zákazu řízení všech motorových vozidel na dobu jednoho roku. Podle § 70 odst. 2 písm. a) tr. zákoníku byl obviněnému uložen trest propadnutí věci, a to 4580,1 g tablet CIRRUS. Podle § 43 odst. 2 tr. zákoníku došlo ke zrušení výroku o trestu z rozsudku Obvodního soudu pro Prahu 8 ze dne 22. 5. 2017, č. j. 5 T 122/2016-92, jakož i všech dalších rozhodnutí na tento výrok obsahově navazujících, pokud vzhledem ke změně, k níž došlo zrušením, pozbyla podkladu.
 Trestná činnost obviněného spočívala v tom, že v přesně nezjištěné době dne 13. 9. 2016 v H. n. N. přechovával v igelitové tašce celkem 14 496 tablet polského léku Cirrus s obsahem 120 mg účinné látky hydrochloridu pseudoefedrinu v jedné tabletě, tedy celkem 1 739,52 g pseudoefedrinu, kdy tuto tašku uschoval v křovinatém porostu u cesty v ul. L., kam si ji přišel vyzvednout, avšak byl zadržen hlídkou Policie ČR, a tablety přechovával s vědomím, že budou užity k ilegální výrobě metamfetaminu (pervitinu), který je psychotropní látkou uvedenou v seznamu II podle Úmluvy o psychotropních látkách, v souladu s § 44c odst. 1 zákona č. 167/1998, o návykových látkách, přičemž z těchto tablet bylo možno připravit 1 024,98 g hydrochloridu metamfetaminu.
 V podrobnostech popisu skutkového děje Nejvyšší soud odkazuje na předmětný rozsudek Okresního soudu v Liberci. Toliko doplňuje, že společně s obviněným T. bylo uvedeným soudem vedeno trestní řízení proti K. B., který byl týmž rozsudkem uznán vinným přečinem maření výkonu úředního rozhodnutí a vykázání podle § 337 odst. 1 písm. a) tr. zákoníku. Osoba posledně jmenovaného, ani jeho


text:
protiprávní jednání však nejsou tímto dovolacím řízením dotčeny.
 Proti rozsudku nalézacího soudu obviněný T. podal řádný opravný prostředek, o němž rozhodl Krajský soud v Ústí nad Labem – pobočka v Liberci rozsudkem ze dne 5. 12. 2018, č. j. 31 To 407/2018-260, když napadené rozhodnutí zrušil ve výroku o trestu a obviněnému uložil podle § 286 odst. 2 tr. zákoníku za užití § 43 odst. 2 tr. zákoníku souhrnný trest odnětí svobody ve výměře 3 let a 6 měsíců, pro jehož výkon jej podle § 56 odst. 2 písm. a) zařadil do věznice s ostrahou. Odvolací soud pak shodně jako soud nalézací zopakoval ve stejném rozsahu uložení trestu zákazu činnosti a trest propadnutí věci, jakož i zrušující výrok podle § 43 odst. 2 tr. zákoníku.
 Posledně uvedený rozsudek krajského soudu napadl obviněný prostřednictvím svého obhájce dovoláním, které opřel o dovolací důvod uvedený v § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř.
 Ve svém mimořádném opravném prostředku obviněný konstatoval, že v jeho případě nebylo postupováno v souladu se zásadami trestního práva, když skutkový stav byl dovozován úvahami a podstatné nezjistěné skutečnosti byly překlenovány spekulacemi dovozujícími dokonání trestného činu. Vina obviněného tak nebyla prokázána ve smyslu materiální pravdy podle § 2 odst. 5 tr. ř.
 Úvahy orgánů činných v trestním řízení pracovaly s předpokladem, že obviněný měl tašku s tabletami v držení ještě před umístěním v křovinatém porostu. Nikdo však její umístění neviděl a toto by se vzhledem k uložení za plotem příčilo fyzikálním zákonům. Návrhy na doplnění dokazování v tomto směru však byly odvolacím soudem odmítnuty. Nebyly rovněž zjištěny skutečnosti, zda obviněný jednal s dostatečným zaviněním ve formě úmyslu a obeznámení, co je obsahem tašky, kterou měl mít v dispozici, když bylo vozidlo stíháno hlídkou Celní správy. Jestliže tedy nebyly dostatečně prokázány skutečnosti o osudu tašky a obeznámení obviněného s jejím obsahem, nelze považovat za naplněnou subjektivní stránku trestného činu. K tomuto nebyly orgány činnými v trestním řízení připuštěny důkazy v podobě znaleckého posudku nebo provedení vyšetřovacího pokusu.
 Soud prvního stupně se též podle dovolatele nevypořádal s otázkou vyhození tašky z ujíždějícího vozidla obviněnými, když toto neviděl nikdo z příslušníků Celní správy, ač jejich vozidlo jelo, až na velmi krátký několikasekundový okamžik, ve vizuálním kontaktu. Je nepravděpodobné, že by právě v tomto okamžiku došlo k vyhození tašky. I pokud by však k tomu došlo, musela by být taška právě v této vteřině vyhozena do vzduchu, aby překonala plot. Tuto situaci by však příslušník Celní správy musel vidět. Obviněný je přesvědčen, že skutkový stav, který vzaly soudy obou stupňů za prokázaný, je nemožný. V daném ohledu obviněný připomněl, že léky (14 000 vyloupaných tablet) nebyly z tašky vysypány, ač by k tomuto při shora avizovaném vyhození muselo alespoň částečně dojít.
 Dovolatel následně podrobně rozvedl, proč považuje za nereálné vyhození tašky z jedoucího vozidla, ať již z hlediska mechaniky pohybu ruky a síly, kterou by musela být hozena, osoby, která by tak učinila, výšky plotu a trajektorie, kterou se pohybovala, jakož i její finální polohy po dopadu. Na veškeré tyto námitky odvolací soud