text:
uhrazen.
 Na žádost osoby uvedené v čl. 189 odst. 1 nebo 3 povolí celní orgány poskytnutí souborné jistoty ke krytí více operací, u nichž vznikl nebo by mohl vzniknout celní dluh.
 1. Stanoví-li celní předpisy povinné poskytnutí jistoty, vyměří celní orgány tuto jistotu ve výši, která se rovná
 - přesné výši daného celního dluhu nebo dluhů, jestliže lze tuto výši bezpečně určit v době, kdy je jistota požadována,
 - celními orgány odhadnuté nejvyšší možné výši daného celního dluhu nebo dluhů, které vznikly nebo by mohly vzniknout, v ostatních případech.
 Je-li pro celní dluh, jehož výše se mění v čase, poskytnuta souborná jistota, vyměří se jistota ve výši, která umožňuje, aby byla výše celního dluhu vždy pokryta.
 2. Stanoví-li celní předpisy, že poskytnutí jistoty není povinné, a celní orgány tuto jistotu vyžadují, vyměří výši jistoty tak, aby nepřesahovala výši uvedenou v odstavci 1.
 3. Okolnosti a podmínky, za nichž lze poskytovat paušální jistotu, lze stanovit postupem projednávání ve výboru.
 Jistota může být poskytnuta
 - složením hotovosti nebo
 - stanovením ručitele.
 1. Hotovost se skládá ve měně členského státu, ve kterém se jistota požaduje.
 Za rovnocenný způsob jako složení hotovosti se považuje
 - předložení šeku, jehož proplacení je zaručeno institucí, na kterou je vystaven, způsobem přijatelným pro celní orgány,
 - předložení jakéhokoliv jiného dokladu uznaného celními orgány jako platební prostředek.
 2. Složení hotovosti nebo rovnocenný způsob poskytnutí jistoty se provádí podle předpisů členského státu, ve kterém je jistota požadována.
 Ručitel se písemně zaváže, že společně a nerozdílně s dlužníkem splní zaručenou výši celního dluhu při jeho splatnosti.
 Ručitelem je třetí osoba usazená ve Společenství, kterou schválí celní orgány členského státu.
 Celní orgány mohou odmítnout schválit navrhovaného ručitele, pokud dle jejich názoru není schopen zaručit, že celní dluh bude určitě uhrazen ve stanovené lhůtě.
 Osoba, která je povinna poskytnout jistotu, si může vybrat, kterým ze způsobů uvedených v článku 193 jistotu poskytne.
 Celní orgány však mohou odmítnout navržený způsob poskytnutí jistoty, není-li slučitelný s řádným prováděním daného celního režimu. Totéž platí pro navrhovanou jistotu. Celní orgány mohou požadovat, aby byl zvolený způsob poskytnutí jistoty zachován po určitou dobu.
 1. Pokud to umožňují předpisy přijaté postupem projednávání ve výboru, mohou celní orgány přijmout jiné způsoby poskytnutí jistoty než způsoby uvedené v článku 193, skýtají-li rovnocennou záruku, že celní dluh bude zaplacen.
 Celní orgány odmítnou poskytnutí jistoty navrhované dlužníkem, pokud dle jejich názoru není schopno zaručit, že celní dluh bude určitě uhrazen.
 2. S výhradou podle odst. 1 druhého pododstavce mohou celní orgány přijmout složení hotovosti i bez splnění podmínek stanovených v čl. 194 odst. 1.
 Zjistí-li celní orgány, že poskytnutá jistota nezaručuje nebo nadále nezaručuje, že celní dluh bude určitě a zcela uhrazen ve stanovené lhůtě, budou vyžadovat, aby osoba uvedená v čl. 189 odst. 1 podle svého uvážení poskytla doplňující jistotu nebo nahradila původní jistotu novou.
 1. Jistotu nelze uvolnit, dokud celní dluh, pro nějž byla poskytnuta, nezanikne nebo dokud by mohl ještě vzniknout. Jakmile celní dluh zanikne nebo již nemůže vzniknout, jistota musí být ihned uvolněna.
 2. Zanikl-li celní dluh částečně nebo


text:
může vzniknout už jen pro část zajištěné částky, uvolní se na žádost zúčastněné osoby odpovídající část jistoty, pokud částka, o kterou se jedná, takový krok opodstatňuje.
 Postupem projednávání ve výboru lze případně přijmout ustanovení odchylná od této kapitoly, aby se přihlédlo k mezinárodním smlouvám.
 VZNIK CELNÍHO DLUHU
 1. Celní dluh při dovozu vzniká
 b) propuštěním zboží podléhajícího dovoznímu clu do režimu dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla.
 2. Celní dluh vzniká okamžikem přijetí celního prohlášení.
 3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastoupení je dlužníkem také osoba, jejíž jménem se celní prohlášení činí.
 Je-li celní prohlášení s návrhem na propuštění do některého z režimů uvedených v odstavci 1 učiněno na podkladě údajů, v jejichž důsledku nebyly clo splatné v souladu s právními předpisy nebo jeho část vybrány, může být každá osoba, která poskytla údaje k sestavení prohlášení a která si byla nebo měla být vědoma, že údaje nejsou pravdivé, rovněž považována za dlužníka v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
 Pro účely tohoto článku se protiprávním vstupem rozumí jakýkoliv vstup zboží v rozporu s články 38 až 41 a čl. 177 druhou odrážkou.
 - osoba, která protiprávní vstup zboží uskutečnila,
 - každá osoba, která se zúčastnila protiprávního vstupu zboží a byla nebo měla si být vědoma, že tento vstup je protiprávní,
 - každá osoba, která dotyčné zboží získala nebo držela a která si byla nebo měla být vědoma v době získání nebo přijetí zboží, že vstoupilo protiprávně.
 1. Celní dluh při dovozu zboží vzniká
 - odnětím zboží podléhajícího dovoznímu clu celnímu dohledu.
 - každá osoba, která se tohoto odnětí zúčastnila a byla nebo měla si být vědoma, že zboží je odnímáno celnímu dohledu,
 - každá osoba, která získala nebo držela dotyčné zboží a v okamžiku získání nebo přijetí zboží si byla nebo měla být vědoma, že zboží bylo odňato celnímu dohledu,
 - případně také osoba, která má plnit povinnosti vyplývající z dočasného uskladnění zboží nebo z použití celního režimu, do kterého bylo zboží propuštěno.
 Článek 204
 a) nesplněním některé povinnosti vyplývající z dočasného uskladnění zboží, které podléhá dovoznímu clu, nebo z použití z celního režimu, do nějž bylo toto zboží propuštěno, nebo
 b) nedodržením některé podmínky stanovené pro propuštění zboží do daného režimu nebo pro udělení snížené nebo nulové sazby dovozního cla z důvodu použití zboží ke zvláštním účelům,
 v jiných případech, než jsou uvedeny v článku 203, pokud se nezjistí, že tyto nedostatky nemají zásadní vliv na správné provádění dočasného uskladnění nebo daného celního režimu.
 2. Celní dluh vzniká buď okamžikem, kdy přestane být plněna povinnost, jejímž nesplněním celní dluh vzniká, nebo okamžikem, kdy je zboží propuštěno do daného režimu, zjistí-li se dodatečně, že podmínky stanovené pro přiznání snížené nebo nulové sazby dovozního cla z důvodu použití zboží ke zvláštním účelům nebyly ve skutečnosti splněny.
 3. Dlužníkem je osoba, která má buď plnit povinnosti vyplývající z dočasného uskladnění zboží podléhajícího dovoznímu clu nebo z použití režimu, do nějž bylo toto zboží propuštěno, nebo plnit podmínky spojené s propuštěním zboží do daného režimu.
 - spotřebou nebo použitím zboží,

type: other


text:
které podléhá dovoznímu clu, ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu za jiných podmínek, než které jsou stanoveny celními předpisy.
 Dojde-li ke zmizení zboží a toto zmizení není celním orgánům uspokojivě vysvětleno, mohou tyto orgány považovat zmizelé zboží za zboží, které bylo spotřebováno nebo použito ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu.
 3. Dlužníkem je osoba, která zboží spotřebovala nebo poprvé použila, a každá osoba, která se spotřeby nebo použití zúčastnila a byla nebo měla si být vědoma, že je zboží spotřebováváno nebo používáno v rozporu s podmínkami stanovenými platnými předpisy.
 Pokud celní orgány považují zmizelé zboží za zboží, které bylo spotřebováno nebo použito ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu, a není možné postupovat podle předchozího pododstavce, je osobou povinnou splnit celní dluh osoba, která je celním orgánům známa jako poslední držitel zboží.
 1. Odchylně od článku 202 a čl. 204 odst. 1 písm. a) se má za to, že celní dluh při dovozu určitého zboží nevznikne, prokáže-li zúčastněná osoba, že k nesplnění povinností vyplývajících z
 - článků 38 až 41 a čl. 177 druhé odrážky nebo
 - dočasného uskladnění zboží nebo
 - použití celního režimu, do kterého bylo zboží propuštěno,
 došlo v důsledku úplného zničení nebo nenahraditelné ztráty zmíněného zboží v důsledku jeho povahy, nebo následkem nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci, nebo na základě povolení celních orgánů.
 Pro účely tohoto odstavce se zboží považuje za nenahraditelně ztracené, jestliže již nemůže být nikým používáno.
 2. Má se rovněž za to, že celní dluh při dovozu nevzniká u zboží propuštěného do volného oběhu se sníženou nebo nulovou sazbou dovozního cla z důvodu jeho použití ke zvláštním účelům, jestliže je takové zboží se souhlasem celních orgánů vyvezeno nebo zpětně vyvezeno.
 Pokud se má v souladu s čl. 206 odst. 1 za to, že celní dluh u zboží propuštěného do volného oběhu se sníženou nebo nulovou sazbou dovozního cla z důvodu jeho použití ke zvláštním účelům nevznikl, považují se odpad a zbytky vyplývající ze zničení zboží za zboží, které není zbožím Společenství.
 Vznikl-li za podmínek uvedených v článku 203 nebo 204 celní dluh u zboží propuštěného do volného oběhu se sníženou nebo nulovou sazbou dovozního cla z důvodu jeho použití ke zvláštním účelům, odečte se částka již zaplacená při propuštění zboží do volného oběhu od výše celního dluhu.
 Toto ustanovení se použije přiměřeně, jestliže celní dluh vznikl u odpadu a zbytků vyplývajících ze zničení předmětného zboží.
 1. Celní dluh při vývozu vzniká
 - vývozem zboží podléhajícího vývoznímu clu z celního území Společenství na podkladě celního prohlášení.
 2. Celní dluh vzniká okamžikem, kdy je celní prohlášení přijato.
 3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastoupení je dlužníkem také osoba, jejímž jménem se celní prohlášení činí.
 Článek 210
 - vývozem zboží podléhajícího vývoznímu clu z celního území Společenství bez celního prohlášení.
 - osoba, která zboží vyvezla,
 - každá osoba, která se na tomto vývozu zúčastnila a byla nebo měla si být vědoma, že celní prohlášení nebylo podáno a podáno být mělo.
 - nedodržením podmínek, za nichž bylo povoleno, aby zboží opustilo celní území Společenství s částečným nebo


text:
úplným osvobozením od vývozního cla.
 2. Celní dluh vzniká okamžikem, kdy bylo zboží dodáno na jiné místo určení, než na které se vztahuje povolení umožňující, aby opustilo celní území Společenství s částečným nebo úplným osvobozením od vývozního cla, a nemohou-li celní orgány tento okamžik určit, vzniká celní dluh uplynutím lhůty stanovené pro předložení dokladu o tom, že byly splněny podmínky opravňující k přiznání tohoto osvobození.
 3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastoupení je dlužníkem také osoba, na jejíž účet se celní prohlášení činí.
 Článek 212
 Celní dluh podle článků 201 až 205 a 209 až 211 vzniká i tehdy, kdy se na zboží vztahují jakékoliv zákazy nebo omezení dovozu nebo vývozu. Celní dluh však nevznikne, vstoupily-li na celní území Společenství protiprávně padělané peníze či omamné a psychotropní látky, které se nenacházejí v hospodářského oběhu pod přísným dohledem příslušných orgánů za účelem použití pro lékařské a vědecké účely. Pro účely trestního práva vztahujícího se na porušení celních předpisů se však má za to, že celní dluh vznikl, pokud je podle trestního práva členského státu clo základem ke stanovení trestu nebo pokud je existence celního dluhu podkladem pro zahájení trestního řízení.
 Je-li za splnění celního dluhu odpovědno několik osob, považují se za společné a nerozdílné dlužníky.
 Článek 214
 1. Nestanoví-li tento kodex jinak a aniž je dotčen odstavec 2, vyměřuje se dovozní nebo vývozní clo na základě podkladů pro vyměřování cel pro dané zboží v okamžiku, kdy vznikl celní dluh na ně se vztahující.
 2. Není-li možno přesně určit okamžik, kdy celní dluh vznikl, je dobou, která se bere v úvahu při stanovení podkladů pro vyměřování cel platných pro dané zboží, okamžik, kdy celní orgány zjistí, že se zboží nachází v situaci, kdy vzniká celní dluh.
 Pokud však informace dostupné celním orgánům umožní zjistit, že celní dluh vznikl před tímto zjištěním, určí se částka dovozního nebo vývozního cla u daného zboží na základě podkladů pro vyměřování cel platných pro dané zboží v časově nejvzdálenějším okamžiku, ve kterém bylo na základě dostupných informací možné zjistit existenci celního dluhu vyplývajícího z této situace.
 3. Za okolností a podmínek stanovených předpisy přijatými postupem projednávání ve výboru lze vyměřit vyrovnávací úrok s cílem zamezit získání finanční výhody pomocí odkladu dne, kdy celní dluh vznikl nebo byl zanesen do účetních dokladů.
 1. Celní dluh vzniká na místě, kde nastaly skutečnosti vedoucí ke vzniku celního dluhu.
 2. Není-li možno určit místo podle odstavce 1, má se za to, že celní dluh vzniká na místě, kde se podle zjištění celních orgánů zboží nacházelo v situaci vedoucí ke vzniku celního dluhu.
 3. Jestliže není celní režim ve vztahu k určitému zboží ukončen, má se za to, že celní dluh vznikl na místě, kde zboží
 - bylo do tohoto režimu propuštěno, nebo
 4. Jestliže informace dostupné celním orgánům umožní zjistit, že celní dluh vznikl již dříve, v okamžiku, kdy se zboží nacházelo na jiném místě, má se za to, že celní dluh vznikl na místě, o kterém lze zjistit, že se na něm zboží nacházelo k časově nejvzdálenějšímu okamžiku, ke


text:
kterému lze zjistit existenci celního dluhu.
 1. Vyplývá-li z dohod uzavřených mezi Společenstvím a některými třetími zeměmi, že při dovozu do těchto zemí se přizná preferenční sazební zacházení pro zboží, které ve smyslu těchto smluv pochází ze Společenství, za podmínky, že pokud bylo toto zboží vyrobeno v režimu aktivního zušlechťovacího styku, podléhá zboží, které není zbožím Společenství, obsažené ve výše zmíněném původním zboží příslušnému clu, vzniká celní dluh vydáním dokladů nezbytných k přiznání preferenčního sazebního zacházení v těchto třetích zemích.
 3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastoupení je dlužníkem také osoba, jejímž jménem se prohlášení činí.
 4. Dovozní clo odpovídající tomuto celnímu dluhu se vyměří za stejných podmínek jako v případě celního dluhu, který by vznikl, kdyby ve stejný den bylo přijato celní prohlášení s návrhem na propuštění daného zboží do volného oběhu za účelem ukončení režimu aktivního zušlechťovacího styku.
 VYBRÁNÍ CELNÍHO DLUHU
 1. Celní orgány vypočtou výši dovozního cla nebo vývozního cla vyplývající z celního dluhu (dále jen "částku cla"), jakmile mají potřebné údaje, a zapíší ji do účetních dokladů nebo na jiný rovnocenný nosič údajů (zaúčtování).
 b) pokud částka cla dlužného podle právních předpisů přesahuje částku cla stanovenou na základě závazné informace o sazebním zařazení zboží,
 c) pokud předpisy přijaté postupem projednávání ve výboru zprošťují celní orgány povinnosti účtovat částky cla nižší, než je stanovená hranice.
 Celní orgány nemusí po uplynutí stanovené lhůty zaúčtovat částky cla, které nebylo možno sdělit dlužníkovi v souladu s čl. 221 odst. 3.
 2. Členské státy stanoví podrobná pravidla pro účtování částek cel. Tyto postupy se mohou lišit podle toho, do jaké míry jsou či nejsou celní orgány jisté s ohledem na okolnosti, za nichž vznikl celní dluh, že dotyčné částky budou zaplaceny.
 1. Vznikne-li celní dluh přijetím celního prohlášení s návrhem na propuštění zboží do jiného celního režimu než dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla nebo v důsledku jakéhokoliv jiného úkonu, který má stejné právní účinky, musí být částka odpovídající tomuto celnímu dluhu zaúčtována ihned poté, co byla vypočtena, a nejpozději druhého dne po propuštění zboží.
 Nicméně byla-li její platba zajištěna, může být celková částka cla vztahující se k veškerému zboží propuštěnému jedné osobě během lhůty stanovené celními orgány, která nesmí přesáhnout 31 dnů, zaúčtována celkově na konci této lhůty. K zaúčtování musí dojít do pěti dnů ode dne uplynutí dotyčné lhůty.
 2. Je-li stanoveno, že zboží lze propustit, pokud jsou splněny určité podmínky stanovené právními předpisy Společenství, které upravují vyměření vzniklého dluhu nebo jeho vybrání, musí být zaúčtování provedeno nejdéle do dvou dnů ode dne, kdy je určena nebo stanovena výše dluhu nebo povinnost zaplatit clo vyplývající z tohoto dluhu.
 Nicméně týká-li se celní dluh předběžného antidumpingového nebo vyrovnávacího cla, je toto clo nutno zaúčtovat nejdéle do dvou měsíců od vyhlášení nařízení, kterým se stanoví konečné antidumpingové nebo vyrovnávací clo, v Úředním věstníku Evropských společenství.
 3. Vznikl-li celní dluh za jiných podmínek, než které jsou uvedeny v odstavci 1, je nutno odpovídající částku cla zaúčtovat do dvou dnů ode dne, kdy celní orgány mohou
 a) vypočítat částku příslušného


text:
cla a
 b) určit dlužníka.
 1. Lhůty pro zaúčtování stanovené v článku 218 lze prodloužit
 a) z důvodů vyplývajících ze správního uspořádání členských států, a zejména tehdy, jsou-li účty centralizovány, nebo
 b) brání-li zvláštní okolnosti celním orgánům, aby tyto lhůty dodržely.
 Takto prodloužené lhůty nesmí být delší než 14 dní.
 2. Lhůty uvedené v odstavci 1 se nepoužijí za nepředvídatelných okolností nebo v případech vyšší moci.
 1. Nebyla-li částka cla vyplývající z celního dluhu zaúčtována v souladu s články 218 a 219 nebo byla-li zaúčtována ve výši, která je nižší než částka dlužná ze zákona, zaúčtuje se částka cla, která má být vybrána nebo dovybrána, do dvou dnů ode dne, kdy se celní orgány o této situaci dověděly a mohou vypočítat částku dlužnou ze zákona a určit dlužníka (dodatečné zaúčtování). Tuto lhůtu lze prodloužit v souladu s článkem 219.
 2. S výjimkou případů uvedených v čl. 217 odst. 1 druhém a třetím pododstavci se dodatečné zaúčtování neprovede, pokud
 a) bylo původní rozhodnutí nezaúčtovat clo nebo zaúčtovat je ve výši, která je nižší než clo dlužné ze zákona, učiněno na základě obecných předpisů, jež byly později zrušeny rozhodnutím soudu;
 c) předpisy přijaté postupem projednávání ve výboru zprošťují celní orgány povinnosti dodatečně účtovat částky cla nižší, než je určitá hranice.
 2. Je-li částka splatného cla pro informaci zapsána do celního prohlášení, mohou celní orgány stanovit, že nebude sdělena podle odstavce 1, pokud takto zapsaná částka cla odpovídá částce jimi stanovené.
 Aniž je dotčeno použití čl. 218 odst. 1 druhého pododstavce, je-li využito možnosti uvedené v prvním pododstavci, je propuštění zboží celními orgány rovno sdělení zaúčtované částky cla dlužníkovi.
 3. Sdělení dlužníkovi nelze provést po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu. Avšak jestliže celní orgány nemohly určit přesnou částku cla dlužnou ze zákona následkem trestného činu, lze toto sdělení provést i po uplynutí zmíněné tříleté lhůty, pokud to platné předpisy dovolují.
 Lhůty a postupy pro placení cla
 1. Částky cla sdělené podle článku 221 musí dlužníci zaplatit v následujících lhůtách:
 a) není-li dané osobě vyhrazen některý ze způsobů ulehčení platby podle článků 224 až 229, musí být platba provedena ve stanovené lhůtě.
 Aniž je dotčen čl. 244 druhý pododstavec, nesmí tato lhůta přesáhnout deset dní od dne, kdy je dlužníkovi sdělena částka dlužného cla, a v případě souhrnného zaúčtování za podmínek stanovených v čl. 218 odst. 1 druhém pododstavci musí být tato lhůta stanovena tak, aby neumožnila dlužníkovi získat delší lhůtu splatnosti, než by získal v případě, kdyby mu byl udělen odklad platby cla.
 Celní orgány prodlouží lhůtu z úřední povinnosti, jestliže zjistí, že zúčastněná osoba obdržela sdělení příliš pozdě na to, aby mohla provést platbu ve stanovené lhůtě.
 Na žádost dlužníka mohou celní orgány prodloužit lhůtu i tehdy, vyplývá-li částka splatného cla z úkonu směřujícího k vybrání cla po propuštění zboží. Aniž je dotčen čl. 229 písm. a), nesmí toto prodloužení lhůty přesáhnout dobu nutnou k tomu, aby mohl dlužník učinit příslušné kroky ke splnění své povinnosti;
 b) je-li dané osobě vyhrazen některý ze způsobů ulehčení platby podle článků


text:
224 až 229, musí clo zaplatit nejpozději do uplynutí lhůty nebo lhůt stanovených pro tato ulehčení.
 2. Je-li podána žádost o prominutí cla podle článků 237, 238 nebo 239 nebo je-li zboží zajištěno za účelem následného zabavení podle čl. 233 písm. b), písm. c) druhé odrážky nebo písm. d), pozastavuje se povinnost dlužníka zaplatit clo za podmínek stanovených postupem projednávání ve výboru.
 Platba musí být provedena v hotovosti nebo jinými obdobnými platebními prostředky v souladu s platnými předpisy. Lze ji provést také započtením, pokud to platné předpisy povolují.
 Vztahuje-li se dlužná částka cla na zboží navržené v celním prohlášení do celního režimu zahrnujícího povinnost toto clo zaplatit, povolí celní orgány zúčastněné osobě na její žádost odklad platby této částky za podmínek stanovených v článcích 225, 226 a 227.
 Odklad platby cla se povolí pouze tehdy, poskytne-li žadatel jistotu.
 V důsledku povolení odkladu platby cla lze dále žadateli účtovat dodatečné náklady za zpracování podkladů či za poskytnuté služby.
 Celní orgány rozhodnou, který z následujících postupů musí být použit při povolení odkladu platby:
 a) odděleně pro jednotlivé částky cla zaúčtované za podmínek stanovených v čl. 218 odst. 1 prvním pododstavci nebo v čl. 220 odst. 1, nebo
 b) souhrnně pro všechny částky cla zaúčtované za podmínek stanovených v čl. 218 odst. 1 prvním pododstavci ve lhůtě určené celními orgány, která nesmí přesáhnout 31 dnů, nebo
 c) souhrnně pro všechny částky cla tvořící jednotný zápis v souladu s čl. 218 odst. 1 druhým pododstavcem.
 1. Lhůta pro odklad platby činí 30 dní. Počítá se takto:
 a) pokud je platba odložena podle čl. 226 písm. a), počítá se lhůta ode dne následujícího po dni, kdy celní orgány zaúčtovaly částku cla.
 Použije-li se článek 219, zkrátí se lhůta 30 dnů počítaná podle prvního pododstavce o počet dní odpovídající době převyšující dva dny použité k zaúčtování;
 b) pokud je platba odložena podle čl. 226 písm. b), počítá se lhůta ode dne následujícího po dni, kdy uplyne souhrnná lhůta. Lhůta se zkrátí o počet dní odpovídající polovině počtu dní souhrnné lhůty;
 c) pokud je platba odložena podle čl. 226 písm. c), počítá se lhůta ode dne následujícího po dni, kdy uplyne lhůta, během které bylo dané zboží propuštěno. Lhůta se zkrátí o počet dní odpovídající polovině počtu dní dotyčné lhůty.
 2. Je-li počet dní ve lhůtách podle odst. 1 písm. b) a c) lichý, rovná se počet dní, o něž se lhůta 30 dnů zkrátí podle odst. 1 písm. b) a c), polovině nejbližšího nižšího sudého čísla.
 3. Je-li lhůta podle odst. 1 písm. b) a c) kalendářním týdnem nebo kalendářním měsícem, mohou členské státy pro zjednodušení stanovit, že částky cla, u nichž byl povolen odklad platby, budou zaplaceny:
 a) v pátek čtvrtého týdne od tohoto kalendářního týdne, je-li lhůta kalendářním týdnem;
 b) do šestnáctého dne měsíce následujícího po tomto kalendářním měsíci, je-li lhůta kalendářním měsícem.
 1. Odklad platby nelze povolit u částek cla, které se sice týkají zboží navrženého v celním prohlášení k propuštění do celního režimu s povinností zaplatit clo, avšak které jsou zaúčtovány v


text:
souladu s platnými předpisy upravujícími přijetí neúplných celních prohlášení vzhledem k tomu, že deklarant ve stanovené lhůtě neposkytl údaje nezbytné pro konečné určení celní hodnoty zboží nebo nedodal údaje nebo doklady, které scházely v okamžiku přijetí neúplného prohlášení.
 2. Odklad platby však lze povolit v případech uvedených v odstavci 1, je-li částka cla, která má být vybrána, zaúčtována před uplynutím lhůty 30 dnů ode dne, kdy byla původně vyměřená částka zaúčtována, nebo nebyla-li zaúčtována, ode dne, kdy bylo přijato celní prohlášení vztahující se k danému zboží. Trvání odkladu platby povoleného za těchto okolností nesmí přesáhnout den uplynutí lhůty, která byla podle čl. 227 povolena pro původně stanovenou částku cla nebo která by byla povolena, kdyby částka cla dlužná ze zákona byla zaúčtována v okamžiku, kdy bylo k danému zboží podáno celní prohlášení.
 Kromě odkladu platby mohou celní orgány dlužníkovi povolit jiná ulehčení platby.
 Povolení takového ulehčení platby
 a) je podmíněno poskytnutím jistoty. Tato jistota se však nemusí vyžadovat, pokud by mohl tento požadavek vzhledem k situaci dlužníka vyvolat vážné hospodářské nebo sociální obtíže;
 b) vede k výběru úvěrového úroku nad rámec částky cla. Výše úvěrového úroku se vypočte tak, aby se rovnala výši, která by byla za tímto účelem požadována na devizovém nebo finančním trhu měny, v níž je částka splatná.
 Celní orgány mohou od vyžadování úroku upustit, pokud by to vzhledem k situaci dlužníka mohlo vyvolat vážné hospodářské nebo sociální obtíže.
 Bez ohledu na povolený způsob ulehčení platby může dlužník zaplatit část nebo celou částku cla před uplynutím lhůty, která mu byla k platbě povolena.
 1. Nebyla-li částka cla zaplacena ve stanovené lhůtě,
 a) využijí celní orgány všech možností, jež jim poskytují platné předpisy, včetně vymáhání pohledávky, aby zajistily zaplacení této částky.
 b) připočte se k částce cla úrok z prodlení. Míra úroku z prodlení může být vyšší než míra úvěrového úroku. Nemůže však být nižší než míra úvěrového úroku.
 2. Celní orgány mohou upustit od vyžadování úroku z prodlení,
 a) pokud by to vzhledem k situaci dlužníka mohlo vyvolat vážné hospodářské nebo sociální obtíže;
 b) nepřesahuje-li jeho výše hranici stanovenou postupem projednávání ve výboru nebo
 c) je-li clo zaplaceno do pěti dnů od uplynutí lhůty stanovené pro danou platbu.
 a) minimální lhůty pro výpočet úroku,
 b) minimální částky splatné jako úrok z prodlení.
 Aniž jsou dotčeny platné předpisy týkající se promlčení celního dluhu a nevybrání částky celního dluhu v případě soudně prohlášené platební neschopnosti dlužníka, celní dluh zaniká
 a) zaplacením cla;
 b) prominutím cla;
 c) pokud je u zboží navrženého v celním prohlášení do režimu s povinností zaplatit clo
 - zboží před propuštěním buď zajištěno a současně či následně zabaveno, nebo zničeno na pokyn celních orgánů, zničeno nebo přenecháno ve prospěch státu podle článku 182, nebo zničeno či nenahraditelně ztraceno v důsledku jeho povahy nebo následkem nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci;
 d) pokud je zboží, u kterého vznikl celní dluh podle článku 202, zajištěno při protiprávním vstupu a současně nebo následně zabaveno.
 V případě zajištění a zabavení se má pro účely trestního práva v oblasti celnictví za to,


text:
že celní dluh nezanikl, je-li podle trestního práva daného členského státu clo základem pro určení trestu nebo existence celního dluhu podkladem pro zahájení trestního řízení.
 Celní dluh podle článku 216 rovněž zanikne, jestliže byly zrušeny formality provedené s cílem získat preferenční sazební zacházení uvedené v článku 216.
 a) "vrácením" se rozumí úplné nebo částečné vrácení již zaplaceného dovozního nebo vývozního cla;
 b) "prominutím" se rozumí rozhodnutí nevybírat celou částku celního dluhu nebo její část nebo rozhodnutí prohlásit zaúčtování celé částky dovozního nebo vývozního cla nebo její části za neplatné, jestliže toto clo ještě nebylo zaplaceno.
 1. Dovozní nebo vývozní clo se vrátí, jestliže se zjistí, že v době, kdy bylo zaplaceno, nebyla jeho částka dlužná ze zákona nebo že byla zaúčtována v rozporu s čl. 220 odst. 2.
 Dovozní nebo vývozní clo se promine, jestliže se zjistí, že v době, kdy bylo zaúčtováno, nebyla jeho částka dlužná ze zákona nebo že byla zaúčtována v rozporu s čl. 220 odst. 2.
 Clo se nevrátí ani nepromine, jestliže skutečnosti, které vedly k zaplacení nebo k zaúčtování částky, která nebyla dlužná ze zákona, vyplývají z úmyslného jednání zúčastněné osoby.
 Tato lhůta se prodlouží, jestliže zúčastněná osoba prokáže, že nemohla podat žádost ve stanovené lhůtě z důvodu nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci.
 Celní orgány vrátí nebo prominou clo z úřední povinnosti, pokud samy v této lhůtě zjistí, že nastala některá ze skutečností uvedených v odst. 1 prvním a druhém pododstavci.
 Dovozní nebo vývozní clo se vrátí, jestliže je platnost celního prohlášení zrušena a clo bylo zaplaceno. Clo je vráceno na základě žádosti zúčastněné osoby podané ve lhůtě stanovené pro podání žádosti o zrušení platnosti celního prohlášení.
 1. Dovozní clo se vrátí nebo promine, jestliže se zjistí, že se jeho zaúčtovaná částka vztahuje na zboží, které bylo propuštěno do daného celního režimu a odmítnuto dovozcem vzhledem k tomu, že bylo v okamžiku uvedeném v článku 67 vadné nebo neodpovídalo podmínkám smlouvy, na jejímž základě bylo dovezeno.
 Za vadné zboží ve smyslu prvního pododstavce se považuje také zboží, které bylo poškozeno před propuštěním.
 2. Dovozní clo se vrátí nebo promine za podmínky, že zboží
 b) je vyvezeno z celního území Společenství.
 Celní orgány na žádost zúčastněné osoby povolí, aby bylo zboží namísto vývozu buď zničeno, nebo za účelem zpětného vývozu propuštěno do režimu vnějšího tranzitu nebo režimu uskladnění v celním skladu nebo umístěno do svobodného pásma nebo svobodného skladu.
 Pro účely přidělení některého z celně schválených určení podle předchozího pododstavce se toto zboží pokládá za zboží, které není zbožím Společenství.
 3. Dovozní clo se nevrátí nebo nepromine u zboží, které bylo před podáním celního prohlášení dočasně dovezeno ke zkouškám, s výjimkou případů, kdy skutečnost, že je zboží vadné nebo neodpovídá smluvním podmínkám, nemohla být za obvyklých okolností zjištěna během zkoušek.
 4. Dovozní clo se vrátí nebo promine z důvodů uvedených v odstavci 1 na základě žádosti podané u příslušného celního úřadu ve lhůtě 12 měsíců ode dne, kdy byla dlužníkovi sdělena částka cla.
 Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech však mohou celní orgány tuto lhůtu prodloužit.


text:
Článek 239
 1. Dovozní clo nebo vývozní clo lze vrátit nebo prominout i v jiných případech než podle článků 236, 237 a 238,
 - které budou vymezeny postupem projednávání ve výboru,
 - které vyplývají z okolností, jež nelze přičítat podvodnému jednání nebo hrubé nedbalosti zúčastněné osoby. Případy, kdy lze toto ustanovení použít, a příslušná procesní pravidla se vymezí postupem projednávání ve výboru. Vrácení či prominutí může podléhat zvláštním podmínkám.
 2. Vrácení nebo prominutí cla z důvodů uvedených v odstavci 1 se povolí na základě žádosti, jež byla podána příslušnému celnímu úřadu do 12 měsíců ode dne, kdy byla dlužníkovi sdělena částka cla.
 Článek 240
 Dovozní nebo vývozní clo se vrátí nebo promine za podmínek stanovených v této kapitole pouze tehdy, přesahuje-li částka, která má být vrácena nebo prominuta, částku stanovenou postupem projednávání ve výboru.
 Celní orgány však mohou vyhovět i žádosti o vrácení či prominutí nižší částky.
 Článek 241
 Pokud celní orgány vrátí dovozní nebo vývozní clo nebo úvěrový úrok či úrok z prodlení vybraný při zaplacení cla, nejsou povinny platit úroky. Úrok však musí být zaplacen, jestliže
 - rozhodnutí o vyhovění žádosti o vrácení cla nebylo vykonáno do tří měsíců od jeho přijetí,
 - tak stanoví vnitrostátní předpisy.
 Výše úroku se vypočte tak, aby se rovnala výši, která by byla za tímto účelem požadována na národním peněžním nebo finančním trhu.
 Původní celní dluh se obnoví, jestliže byl celní dluh prominut neoprávněně nebo odpovídající částka neoprávněně vrácena. Úrok případně zaplacený podle článku 241 je nutno vrátit.
 1. Každá osoba má právo podat opravný prostředek proti rozhodnutí celních orgánů v rámci celních předpisů, jež se jí přímo a osobně dotýká.
 Právo podat opravný prostředek má rovněž každá osoba, která požádala celní orgány o rozhodnutí v rámci celních předpisů a ve lhůtě uvedené v čl. 6 odst. 2 neobdržela rozhodnutí o své žádosti.
 2. Opravný prostředek lze podat
 a) v prvním stupni u celních orgánů určených k tomuto účelu členskými státy;
 b) ve druhém stupni u nezávislého orgánu, jímž může být v souladu s platnými předpisy členských států soud nebo rovnocenný zvláštní orgán.
 Podání opravného prostředku nemá odkladný účinek na výkon napadeného rozhodnutí.
 Celní orgány však přeruší výkon rozhodnutí, a to zcela nebo částečně, mají-li odůvodněné pochybnosti, zda je napadené rozhodnutí v souladu s celními předpisy, nebo hrozí-li zúčastněné osobě nenahraditelná škoda.
 Je-li důsledkem napadeného rozhodnutí vyměření dovozního nebo vývozního cla, je přerušení výkonu tohoto rozhodnutí podmíněno poskytnutím jistoty. Tato jistota se však nemusí vyžadovat, pokud by mohl tento požadavek vzhledem k situaci dlužníka vyvolat vážné hospodářské nebo sociální obtíže.
 Předpisy o postupu při podávání opravného prostředku přijmou členské státy.
 Ustanovení této hlavy se nevztahují na opravné prostředky, které směřují ke zrušení nebo změně rozhodnutí přijatých celními orgány na základě předpisů trestního a přestupkového práva.
 1. Zřizuje se Výbor pro celní kodex (dále jen "výbor") složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.
 Výbor může posoudit jakoukoliv otázku týkající se celních předpisů, kterou mu přednese jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.
 1. Prováděcí


text:
předpisy k tomuto kodexu, včetně prováděcích předpisů k nařízení uvedenému v článku 184, s výjimkou hlavy VIII, a se zřetelem na články 9 a 10 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 [5] a na odstavec 4 se přijmou postupem podle odstavců 2 a 3 v souladu s mezinárodními závazky Společenství.
 2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme své stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou podle čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená ve zmíněném článku. Předseda nehlasuje.
 b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh předpisů, které mají být přijaty. Rada se usnese kvalifikovanou většinou.
 4. Nezbytné prováděcí předpisy k článkům 11, 12 a 21 se přijmou postupem podle článku 10 nařízení (EHS) č. 2658/87.
 PRÁVNÍ ÚČINKY, KTERÉ MAJÍ V ČLENSKÉM STÁTĚ OPATŘENÍ PŘIJATÁ, DOKUMENTY VYDANÉ A ZJIŠTĚNÍ UČINĚNÁ V JINÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
 Používá-li se určitý celní režim v různých členských státech,
 - mají rozhodnutí, přijatá nebo uznaná opatření ke ztotožnění a dokumenty vydané celními orgány jednoho členského státu v ostatních členských státech stejné právní účinky jako rozhodnutí a opatření přijatá a dokumenty vydané celními orgány v každém z těchto členských států,
 - zjištění učiněná při kontrole prováděné celními orgány jednoho členského státu mají v ostatních členských státech tutéž důkazní váhu jako zjištění učiněná celními orgány v každém z těchto členských států.
 JINÁ ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 - nařízení Rady (EHS) č. 802/68 ze dne 27. června 1968 o společné definici pojmu původ zboží [6], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 456/91 [7],
 - nařízení Rady (EHS) č. 754/76 ze dne 25. března 1976 o celním zacházení se zbožím vráceným na celní území Společenství [8], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1147/86 [9],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2779/78 ze dne 23. listopadu 1978 o uplatňování evropské zúčtovací jednotky (EZJ) v právních předpisech v oblasti cel [10] ve znění nařízení (EHS) č. 289/84 [11],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1430/79 ze dne 2. července 1979 o vracení nebo promíjení dovozního nebo vývozního cla [12], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1854/89 [13],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1697/79 ze dne 24. července 1979 o vybírání dovozního nebo vývozního cla po propuštění zboží, které nebylo požadováno od osoby zodpovědné za zaplacení cla ze zboží navrženého v celním prohlášení do celního režimu s povinností platit toto clo [14], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1854/89 [15],
 - směrnice Rady 79/695/EHS ze dne 24. července 1979 o harmonizaci postupů pro propuštění zboží do volného oběhu [16], naposledy pozměněná směrnicí 90/504/EHS [17],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1224/80 ze dne 28. května 1980 o celní hodnotě zboží [18], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 4046/89 [19],
 - směrnice Rady (EHS) č. 81/177/EHS ze dne 24. února 1981 o harmonizaci postupů pro vývoz zboží Společenství [20], naposledy pozměněná nařízením (EHS) č. 1854/89 [21],
 - nařízení Rady


text:
(EHS) č. 3599/82 ze dne 21. prosince 1982 o režimu dočasného použití [22], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1620/85 [23],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2763/83 ze dne 26. září 1983 o celním režimu umožňujícím přepracování zboží pod celním dohledem před jeho propuštěním do volného oběhu [24], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 720/91 [25],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2151/84 ze dne 23. července 1984 o celním území Společenství [26], naposledy pozměněné aktem o přistoupení Španělska a Portugalska,
 - nařízení Rady (EHS) č. 1999/85 ze dne 16. července 1985 o režimu aktivního zušlechťovacího styku [27],
 - nařízení Rady (EHS) č. 3632/85 ze dne 12. prosince 1985 o podmínkách, za kterých lze určité osobě povolit, aby učinila celní prohlášení [28],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2473/86 ze dne 24. července 1986 o režimu pasivního zušlechťovacího styku a systému prosté výměny [29],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1031/88 ze dne 18. dubna 1988 o určení osoby povinné uhradit celní dluh [32], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1716/90 [33],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1970/88 ze dne 30. června 1988 o trojúhelníkové přepravě v rámci pasivního zušlechťovacího styku a systému prosté výměny [34],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2503/88 ze dne 25. července 1988 o celních skladech [35], ve znění nařízení (EHS) č. 2561/90 [36],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2504/88 ze dne 25. července 1988 o svobodných pásmech a svobodných skladech [37], ve znění nařízení (EHS) č. 1604/92 [38],
 - nařízení Rady (EHS) č. 4151/88 ze dne 21. prosince 1988 o předpisech pro zboží vstupující na celní území Společenství [39],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1854/89 ze dne 14. června 1989 o účtování a podmínkách platby dovozního nebo vývozního cla při vzniku celního dluhu [40],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1855/89 ze dne 14. června 1989 o dočasném dovozu dopravních prostředků [41],
 - nařízení Rady (EHS) č. 3312/89 ze dne 30. října 1989 o dočasném dovozu kontejnerů [42],
 - nařízení Rady (EHS) č. 4046/89 ze dne 21. prosince 1989 o poskytování jistoty za účelem zajištění úhrady celního dlu hu [43],
 - nařízení Rady (EHS) č. 1715/90 ze dne 20. června 1990 o informacích poskytovaných celními orgány členských států ohledně zařazení zboží v celní nomenklatuře [44],
 - nařízení Rady (EHS) č. 2726/90 ze dne 17. září 1990 o tranzitu Společenství [45], s výjimkou čl. 3 odst. 3 písm. b),
 - nařízení Rady (EHS) č. 717/91 ze dne 21. března 1991 o jednotném správním dokladu [46],
 - nařízení Rady (EHS) č. 719/91 ze dne 21. března 1991 o používání karnetů TIR a ATA ve Společenství jako tranzitních dokladů [47].
 2. Odkazy na nařízení nebo směrnice uvedené v odstavci 1 se ve všech právních předpisech Společenství považují za odkazy na tento kodex.
 2. Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 [49] ve znění nařízení (EHS) č. 3492/91 [50] se mění takto:
 "a) článek 8 se mění takto: za slovo "výbor" se vkládají slova "zřízený podle článku 247 celního kodexu Společenství";
 b) v čl. 10 odst. 1 se úvodní slova nahrazují tímto: "Zástupce Komise předloží výboru zřízenému článkem


text:
247 celního kodexu Společenství návrh...";
 c) články 7 a 11 se zrušují."
 Články 161 a, pokud se týkají zpětného vývozu, i články 182 a 183 se však použijí ode dne 1. ledna 1993. Odkazuje-li se v těchto článcích na ustanovení tohoto kodexu, považují se až do počátku použitelnosti těchto ustanovení všechny odkazy na ně za odkazy na odpovídající ustanovení nařízení a směrnic uvedených v článku 251.
 Do 1. října 1993 přezkoumá Rada otázku obchodu se zbožím mezi členskými státy v souvislostech vnitřního trhu, a to na základě zprávy Komise o pokroku při projednávání důsledků vyplývajících z přepočítacího koeficientu používaného při provádění společné zemědělské politiky. Komise ke zprávě případně přiloží své návrhy, o nichž Rada rozhodne v souladu s ustanoveními Smlouvy.
 Do 1. ledna 1998 Rada na základě zprávy Komise přezkoumá tento kodex a provede nezbytné úpravy, zejména s ohledem na dosažení vnitřního trhu. Komise ke zprávě případně přiloží své návrhy, o nichž Rada rozhodne v souladu s ustanoveními Smlouvy.
 V Lucemburku dne 12. října 1992.
 [1] Úř. věst. C 128, 23.5.1990, s. 1.
 [2] Úř. věst. C 72, 18.3.1991, s. 176 a rozhodnutí ze dne 16. září 1992 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
 [3] Úř. věst. C 60, 8.3.1991, s. 5.
 [4] Úř. věst. 172, 30.9.1966, s. 3025/66.
 [5] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.
 [6] Úř. věst. L 148, 28.6.1968, s. 1.
 [7] Úř. věst. L 54, 28.2.1991, s. 4.
 [8] Úř. věst. L 89, 2.4.1976, s. 1.
 [9] Úř. věst. L 105, 22.4.1986, s. 1.
 [10] Úř. věst. L 333, 30.11.1978, s. 5.
 [11] Úř. věst. L 33, 4.2.1984, s. 2.
 [12] Úř. věst. L 175, 12.7.1979, s. 1.
 [13] Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 1.
 [14] Úř. věst. L 197, 3.8.1979, s. 1.
 [15] Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 1.
 [16] Úř. věst. L 205, 13.8.1979, s. 19.
 [17] Úř. věst. L 281, 12.10.1990, s. 28.
 [18] Úř. věst. L 134, 31.5.1980, s. 1.
 [19] Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 24.
 [20] Úř. věst. L 83, 30.3.1981, s. 40.
 [21] Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 1.
 [22] Úř. věst. L 376, 31.12.1982, s. 1.
 [23] Úř. věst. L 155, 14.6.1985, s. 54.
 [24] Úř. věst. L 272, 5.10.1985, s. 1.
 [25] Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 9.
 [26] Úř. věst. L 197, 27.7.1984, s. 1.
 [27] Úř. věst. L 188, 20.7.1985, s. 1.
 [28] Úř. věst. L 350, 27.12.1985, s. 1.
 [29] Úř. věst. L 212, 2.8.1986, s. 1.
 [30] Úř. věst. L 201, 22.7.1987, s. 15.
 [31] Úř. věst. L 361, 29.12.1988, s. 2.
 [32] Úř. věst. L 102, 21.4.1988, s. 5.
 [33] Úř. věst. L 160, 26.6.1990, s. 6.
 [34] Úř. věst. L 174, 6.7.1988, s. 1.
 [35] Úř. věst. L 225, 15.8.1988, s. 1.
 [36] Úř. věst. L 246, 10.9.1990, s. 1.
 [37] Úř. věst. L 225, 15.8.1988, s. 8.
 [38] Úř. věst. L 173, 26.6.1992, s. 30.
 [39] Úř. věst. L 367, 31.12.1988, s. 1.
 [40] Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 1.
 [41] Úř. věst. L


text:
186, 30.6.1989, s. 8.
 [42] Úř. věst. L 321, 4.11.1989, s. 5.
 [43] Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 1.
 [44] Úř. věst. L 160, 26.6.1990, s. 1.
 [45] Úř. věst. L 262, 26.9.1990, s. 1.
 [46] Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 1.
 [47] Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 6.
 [48] Úř. věst. L 105, 23.4.1983, s. 1.
 [49] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.
 [50] Úř. věst. L 328, 30.11.1991, s. 80.


text:
EB BROKERS GROUP a.s. IČO: 63080729, Mladá Boleslav - Kosmonosy, výpis z rejstříku (06.12.2019) | Euro.cz
 Firma EB BROKERS GROUP a.s. IČO 63080729
 EB BROKERS GROUP a.s. má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 EB BROKERS GROUP a.s. (63080729) je Akciová společnost. Sídlí na adrese Průmyslová 1, Mladá Boleslav - Kosmonosy Česká republika. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 1. 8. 1995 a je stále aktivní. EB BROKERS GROUP a.s. nemá žádnou provozovnu a jednu živnost.
 Jako zdroj dat o EB BROKERS GROUP a.s. nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o EB BROKERS GROUP a.s. na Justice.cz
 Detailní informace o EB BROKERS GROUP a.s. na rzp.cz
 Výpis dat pro EB BROKERS GROUP a.s. na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje EB BROKERS GROUP a.s.
 B 3328
 Akciová společnost založena jednorázově zakladatelskou listinou ze dne 20.7.1995, téhož dne přijaty stanovy společnosti. 1.8.1995
 Aktuální kontaktní údaje EB BROKERS GROUP a.s.
 Kapitál EB BROKERS GROUP a.s.
 77 127 000 Kč
 22 110 000 Kč
 1.8.1995 - 16.12.1996
 Akcie EB BROKERS GROUP a.s.
 Akcie na jméno 1 000 000 Kč 54 16.12.1996
 Akcie na jméno 100 000 Kč 228 16.12.1996
 Akcie na jméno 10 000 Kč 21 16.12.1996
 Akcie na jméno 1 000 Kč 117 16.12.1996
 Akcie na jméno 100 000 Kč 219 1.8.1995 - 16.12.1996
 Akcie na jméno 10 000 Kč 21 1.8.1995 - 16.12.1996
 Sídlo EB BROKERS GROUP a.s.
 Průmyslová 1 , Mladá Boleslav - Kosmonosy Česká republika
 Jindřišská 901/5 , Praha 110 00 19.1.1999 - 1.11.1999
 Mazurská 521/11 , Praha 181 00 1.8.1995 - 19.1.1999
 Předmět podnikání EB BROKERS GROUP a.s.
 lesnictví - pěstební, těžební a obchodní činnost 5.11.1998
 činnost dostihové stáje 16.12.1996
 koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 1.8.1995
 zprostředkovatelská činnost v oblasti obchodu 1.8.1995
 vedení firmy EB BROKERS GROUP a.s.
 Statutární orgán EB BROKERS GROUP a.s.
 Jménem společnosti jedná, podepisuje a zavazuje ji v celém rozsahu buď předseda představenstva nebo členové představenstva, každý samostatně. Podepisování za společnost se děje tak , že k vytištěnému nebo napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis předseda nebo členové představenstva, každý samostatně. 19.1.1999
 Za společnost jedná předseda nebo místopředsedové představenstva, každý samostatně. Podepisování za společnost se děje tak, že k vytištěnému nebo napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis předseda nebo místopředsedové představenstva, každý samostatně. 1.8.1995 - 19.1.1999
 Jaroslav Migota 10.12.1999
 Svojšovická 2875/30 , Praha 141 00
 Ludovít Stonavský 10.12.1999
 Na Chodovci 2541/28 , Praha 141 00
 Milan Hendrych 11.11.2016
 Lindnerova 1609/2 , Praha 180 00
 Bohuslav Souček 1.8.1995 - 19.1.1999
 1. místopředs. představenstva
 Ing. Lubomír Vrba 1.8.1995 - 19.1.1999
 2. místopředs. představenstva
 Ing. Čestmír Kuča 1.8.1995 - 19.1.1999
 Ing. Oldřich Dobíhal 19.1.1999 - 21.4.1999
 U lip 140 , Unětice Česká republika
 Marek Nachtigall 19.1.1999 - 31.5.1999
 Plojharova 1892/7 , Praha 162 00
 René Slezák 21.4.1999 - 28.7.1999
 Ing. Vladimír Fábry 31.5.1999 - 28.7.1999
 Antonín Měchura 19.1.1999 - 1.11.1999
 Ing. Martin Šiml 28.7.1999 - 1.11.1999


text:
Pavel Phillipe 28.7.1999 - 1.11.1999
 Blattného 2313/14 , Praha 158 00
 Pavel Tichý 1.11.1999 - 10.12.1999
 Jungmannova 1439/35 , Hradec Králové 500 02
 Petr Čejka 1.11.1999 - 10.12.1999
 Třebechovická 825/10 , Hradec Králové 500 03
 Zdeněk Hampl 1.11.1999 - 10.12.1999
 Brožíkova 1705/11 , Hradec Králové 500 12
 Milan Hendrych 10.12.1999 - 11.11.2016
 Dozorčí rada EB BROKERS GROUP a.s.
 Ing. Petr Jeřábek 19.1.1999
 Seidlova 474/4 , Praha 142 00
 Věra Kubátová 19.1.1999
 Ing. Ivan Hayek 1.8.1995 - 19.1.1999
 Ing. Vladimír Smejkal CSc. 1.8.1995 - 19.1.1999
 Ing. Jan Trhlík 1.8.1995 - 5.10.2011
 Sbírka Listin EB BROKERS GROUP a.s.
 B 3328/SL 7 usn. o konkursu a vyrovn. Městský soud v Praze 7.5.2004 26.5.2004 27.5.2004 0
 B 3328/SL 6 notářský zápis, stanovy společnosti NZ 979/99 Městský soud v Praze 7.10.1999 2.11.1999 0
 B 3328/SL 5 účetní závěrka, výroční zpráva, zpráva auditora r.1996 Městský soud v Praze 31.12.1996 18.8.1999 0
 B 3328/SL 4 notářský zápis, stanovy společnosti NZ 1095/1998 Městský soud v Praze 22.12.1998 18.8.1999 0
 B 3328/SL 3 notářský zápis, stanovy společnosti NZ 581/1998 Městský soud v Praze 8.12.1998 18.8.1999 0
 B 3328/SL 2 posudek znalce 5x-různé data Městský soud v Praze 18.8.1999 0
 B 3328/SL 1 notářský zápis NZ 557/1996 Městský soud v Praze 30.10.1996 18.8.1999 0
 Průmyslová 1 293 06 Kosmonosy
 Živnosti a provozovny EB BROKERS GROUP a.s.
 Lesnictví a pěstební, těžební a obchodní činnost
 Činnost dostihové stáje / s vyjímkou činností uvedennných v § 3 zákl.č. 455/91 Sb., o živnostenském podnikání ve znění pozdějších předpisů
 Živnost č. 4 Činnost dostihové stáje / s vyjímkou činností uvedennných v § 3 zákl.č. 455/91 Sb., o živnostenském podnikání ve znění pozdějších předpisů
 Živnost č. 5 Lesnictví a pěstební, těžební a obchodní činnost
 Průmyslová 1 NEOAD, Kosmonosy 293 06
 National Brokers Group a.s. - 27423336 - Praha
 FOOD BROKERS s.r.o. - 01807951 - Šumperk


text:
K postupu pronajímatele při vyklizení prostor sl | epravo.cz
 ID: 100798upozornění pro uživateleK postupu pronajímatele při vyklizení prostor sloužících k podnikáníV praxi se často pronajímatelé prostor sloužících k podnikání dostávají do patové situace - nájemce nehradí nájemné a po ukončení nájemního vztahu, zásadně výpovědí ze strany pronajímatele, nevyklidí předmětné prostory, čímž citelně omezí pronajímatele v dispozici s prostory sloužícími k podnikání. Jako nejzazší možnost pronajímatele se následně jeví „svévolné“ vyklizení prostor, zde avšak pronajímatelé naráží na rozhodovací praxi soudů, jež se v případě svévolného vyklizení staví na stranu nájemce. Současná právní úprava pronajímateli poskytuje efektivní obranný nástroj, a to ve formě zadržovacího práva, jež vyklizení vlastními silami může činit legálním.
 Na úvod je nasnadě předestřít omezený rozsah tohoto příspěvku zaměřeného pouze na nájem prostor sloužících k podnikání. Z povahy věci nelze uvedené závěry vztahovat na nájem obecně - natož na nájem bytu, jež je chráněn přísnějším režimem a „svévolné“ vyklizení bytu pronajímatelem je soudy po právu kategoricky odmítáno, zejména se zřetelem na naplnění skutkové podstaty trestného činu porušení domovní svobody dle ustanovení § 178 odst. 1 zákona ř. 40/2009 Sb., trestního zákoníku. Dále je nadbytečné se věnovat skutečnosti, že v rámci občanskoprávní rekodifikace byl zrušen zákon č. 116/1990 Sb., o nájmu a podnájmu nebytových prostor a nyní úpravu nájmu nebytových prostor nalézáme v zákoně č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále je „NObčZ“) v pododdíle o nájmu prostor sloužících k podnikání.Skončení nájmu a odevzdání prostor pronajímateliSkončení nájmu se dle dikce ustanovení § 3074 odst. 1 NObčZ posuzuje pouze podle nové právní úpravy, a to i v případě nájmu vzniknuvšího před 1. 1. 2014. Občanský zákoník v této oblasti nepřináší nijak zásadní obsahové změny ohledně skončení nájmu prostor sloužících k podnikání.Skončí-li nájem, v případě nájemce neplatiče může pronajímatel postupovat dle ustanovení § 2309 alinea 1 písm. b) NObčZ (jedná-li se o nájem na dobu určitou), § 2312 NObčZ (jedná-li se o nájem na dobu neurčitou) či § 2232 NObčZ, má nájemce povinnost prostory nájmu odevzdat pronajímateli. Uvedená povinnost je zakotvena v ustanovení § 2225 NObčZ, které stanoví, že při skončení nájmu odevzdá nájemce věc pronajímateli [...] odevzdáním se rozumí i předání vyklizené nemovité věci. Způsob předání předmětu nájmu se dá následně per analogiam vyčíst z ustanovení § 2292 NObčZ upravující předání bytu pronajímateli, kdy byt [prostor sloužící k podnikání] je odevzdán, obdrží-li pronajímatel klíče a jinak mu nic nebrání k přístupu do bytu [prostor sloužících k podnikání] a jeho užívání. Povinnost vyklizení prostoru nájmu lze také dovodit z úpravy nájmu bytu, a to ustanovení § 2293 odst. 1 NObčZ, jež stanoví, že nájemce odevzdá byt [prostor sloužících k podnikání] ve stavu, v jakém jej převzal, nehledě na běžné opotřebení při běžném užívání.Občanský zákoník avšak nestanovuje lhůtu, do kdy mají být prostory odevzdány, resp. vyklizeny a není-li v nájemní smlouvě postup odevzdání upraven, může se pronajímatel ocitnout v nepříznivé situaci, zejména pokud nájemce nijak nespolupracuje či odmítá prostory odevzdat, ať již třeba s námitkou, že výpověď pronajímatele je neplatná a neúčinná, či bez uvedení důvodu.Standardní variantou řešení nastíněné situace je podání negatorní žaloby.


text: Následně může pronajímatel na základě pravomocného a vykonatelného rozhodnutí soudu přistoupit k vyklizení prostor nájmu postupem dle ustanovení § 340 a násl. zákona č.99/1963 Sb., občanský soudní řád (dále jen „o.s.ř.“).Zadržovací právo pronajímateleUstanovení § 2234 NObčZ zakotvuje právo pronajímatele zadržet za účelem zajištění své pohledávky vůči nájemci movité věci, které nájemce má na pronajaté věci nebo v ní.Připomeneme-li předchozí právní úpravu, dle ustanovení § 672 zákona č.40/1964 Sb., občanský zákoník (dále jen „ObčZ“) měl pronajímatel na zajištění nájemného zástavní právo k movitým věcem, které byly na pronajaté věci a patřily nájemci nebo osobám, jež s ním žily ve společné domácnosti. To však zaniklo, pokud byly věci odstraněny dříve, než byly sepsány soudním vykonatelem. Pronajímateli náleželo zadržovací právo pouze v případě, že nájemce začal movité věci z prostor nájmu stěhovat bez zaplacení či zajištění nájemného. Následně musel pronajímatel do 8 dnů požádat o soupis soudním vykonatelem, jinak musel věci nájemci opět vydat.[1]Nová úprava ruší zákonné zástavní právo pronajímatele a na jeho místě zavádí zadržovací právo pronajímatele a do značné míry rozšiřuje podmínky uplatnění tohoto speciálního[2] zadržovacího práva. Pronajímatel může zadržet nájemci věci nejen za účelem zajištění nájemného, ale jakékoliv pohledávky vzniknuvší z předmětného nájemního vztahu.Jako nešťastnou konstrukci lze vnímat vymezení movitých věcí, které nájemce má na pronajaté věci nebo v ní. Nahlížíme-li na dané spojení pomocí výkladu stricto sensu, docházíme k závěru, že pronajímatel může uplatnit své zadržovací právo vůči všem věcem, tedy i věcem, jež nejsou ve vlastnictví nájemce, nacházejícím se v prostorách sloužících k podnikání[3]. V případě nájmu prostor sloužících k podnikání je tato vágnost vymezení movitých věcí poměrně zásadní, jelikož v praxi je běžné, že nájemce má v prostorách umístěny movité věci např. na základě smlouvy o leasingu a není skutečným vlastníkem věci. Proto je nasnadě se přiklánět spíše k výkladu, že pronajímatel může zadržet věci nacházející se v/na prostorách nájmu, jež jsou ve vlastnictví nájemce. Otázkou avšak zůstává - jak může pronajímatel zjistit, které věci jsou ve vlastnictví nájemce.Pokud chce pronajímatel uplatnit zadržovací právo k věcem nacházejícím se v/na prostorách nájmu, musí postupovat podle ustanovení § 1397 odst. 1 NObčZ, tj. vyrozumět nájemce o uplatnění zadržovacího práva a sdělit mu důvod zadržení. Pokud byla nájemní smlouva uzavřena v písemné formě, musí mít písemnou formu i vyrozumění o uplatnění zadržovacího práva. Ve vyrozumění o uplatnění zadržovacího práva může být také obsažena výzva k odstranění (věcí) z prostor nájmu, jež nejsou ve vlastnictví nájemce, čímž by mohlo být zamezeno případným sporům ohledně vlastnictví zadržených věcí.Pronajímatel je povinen o zadržené věci pečovat jako řádný hospodář. Nadto, vzniknou-li pronajímateli v souvislosti s péčí o zadržené věci náklady, má vůči nájemci nárok na jejich náhradu.„Svévolné“ vyklizení nebytových prostor pronajímatelemJak je již naznačeno výše, soudy kategoricky nepřipouštějí „svévolné“ vyklizení předmětu nájmu. Nahlížíme-li na „svévolné“ vyklizení optikou uplatnění zadržovacího práva k věcem nacházejícím se v/na prostorách nájmu, dá se hovořit spíše o vyklizení vlastními silami. Pronajímatel vlastními silami v rámci výkonu zadržovacího práva (po předchozím vyrozumění nájemce) zadržené věci s péčí řádného hospodáře pouze přemístí na jiné místo. V tomto případě se nejedná o


text: svévolné vyklizení bez právního titulu, ale pouze o výkon zadržovacího práva - vyklizení vlastními silami. Pronajímatel má samozřejmě povinnost vyklizené věci s péčí řádného hospodáře uložit (uschovat).Jako podpůrný argument lze odkázat na závěry Nejvyššího soudu ve věci sp. zn. 28 Cdo 2940/2005, ze dne 18. října 2006, jež za současné legislativní úpravy a v souvislosti s institutem zadržovacího práva mohlo být aplikovatelné. Relevantní právní věty z předmětného usnesení znějí:„Pronajímatelé v posuzovaném případě nejednali protiprávně, pokud nájemce po skončení nájemního vztahu k nebytovým prostorám tyto řádně prostory nevyklidil a pronajímatelé proto přistoupili k vyklizení nebytových prostor vlastními silami. Jejich postup při jejich vyklizení - nesoucí sice svémocné prvky, ale notářským zápisem zachycený a provázený uložením vyklizovaných věcí movitých - nelze označit ani za zásadně protiprávní ani za provedený v rozporu s dobrými mravy ve smyslu § 3 odst. 1 ObčZ.Za vzniklého stavu si pronajímatelé počínali zcela přiměřeně jako vlastníci, chránění jak ustanovením § 126 odst. 1 ObčZ, tak i článkem 11 Listiny základních práv a svobod; obojí zákonná garance zakotvuje právo vlastnit majetek v celém jeho rozsahu, včetně oprávnění jej pokojně a nepřetržitě užívat.“Ve smyslu uvedeného usnesení lze „legálnost“ vyklizení prostor nájmu vlastními silami posílit zachycením samotného činu ve veřejnoprávní listině – notářském zápise. Notářský zápis o průběhu vyklizení vlastními silami dodá popsanému jednání určitý punc „legálnosti“ a souladu s dobrými mravy. Nadto v případném soudním řízení ulehčí notářský zápis důkazní pozici pronajímatele.Modelový příkladVe světle výše uvedeného lze závěr popsat na modelové situaci. Nájemce po dobu delší třech měsíců neplatí nájemné. Pronajímatel nájemci písemně oznámí, že uplatňuje zadržovací právo k věcem nacházejícím se v/ na prostorách nájmu. Následně pronajímatel vypoví nájemní smlouvu bez výpovědní lhůty dle ustanovení § 2232 NObčZ. Nájemce na uvedené kroky pronajímatele nijak nereaguje – nájemné nehradí a prostory nevyklidí. Pronajímatel tedy může přikročit k vyklizení prostor nájmu vlastními silami za účasti notáře, jež průběh vyklizení, soupis vyklízených věcí a stav vyklízených věcí zachytí v notářském zápise.Mgr. Nikola Horká,advokátní koncipientkaKŠD LEGAL advokátní kancelář s.r.o.CITY TOWERHvězdova 1716/2b140 00 Praha 4Tel.: +420 221 412 611Fax: +420 222 254 030e-mail: ksd.law@ksd.cz----------------------------------------------[1] Přestože NObčZ zákonné zástavní právo pronajímatele zrušil, zástavní právo, jež vzniklo na věcech nájemce před 1. 1. 2014, zůstává zachováno i po pozbytí účinnosti ObčZ a jeho zánik se dle ustanovení § 3073 posuzuje podle ObčZ, tj. podle ustanovení § 672 ObčZ.[2] Zadržovací právo pronajímatele je ius specialis ve vztahu k obecné úpravě zadržovacího práva dle ustanovení §§ 1395 až 1399 NObčZ, které se užije subsidiárně.[3] Uvedený závěr je zjevný z KABELKOVÁ, E., DEJLOVÁ, H. Nájem a pacht v novém občanském zákoníku, 1. vydání, Praha: C. H. Beck Nakladatelství, 2013, s. 111 – 114 s odkazem na důvodovou zprávu k ustanovení § 1011 NObčZ.© EPRAVO.CZ – Sbírka zákonů, judikatura, právo | www.epravo.czMgr. Nikola Horká ( KŠD LEGAL )24. 3. 2016pošli emailemvytiskni článekTweetDalší články:Problematika zákonné úpravy styku osoby blízké s nezletilým dítětemPrůlomový nález Ústavního soudu v oblasti souběhu funkcíOsoba skutečného majitele po novele AML zákonaJe dvakrát 5 300 Kč více než 10 000 Kč?Prokazování tzv. skutečného majitele ve veřejných zakázkáchTři roky


text:
5. října 2016, Kutná Hora - městský informační portál
 Home » Městský úřad » Samospráva » Rada » Usnesení RM » 2016 » 5. října 2016
 Rada města Kutné Hory přijala na svém zasedání dne 5.října 2016
 Usnesení č. 777/16 k rozpočtovému opatření EKO č. 20
 předložený návrh na rozpočtové opatření EKO č. 20 - kterým dochází k přesunu rozpočtových prostředků z rozpočtové rezervy na úhradu splátky CT ve výši 1.300.000 Kč včetně příslušenství dle předložené důvodové zprávy č 1.
 Usnesení č. 778/16 k zápisu bytové komise
 zápis z jednání bytové komise dne 26. 9. 2016
 a) prodloužení nájemní smlouvy k bytu č. 9 v č.p. 83, ul. Ortenova v Kutné Hoře s paní Simonou Schrollerovou na dobu určitou - 2 roky, tj. od 1. 11. 2016 do 31. 10. 2018
 b) prodloužení nájemní smlouvy k bytu č. 7 v č.p. 638, ul. Benešova v Kutné Hoře s paní Michaelou Veselou na dobu určitou - 2 roky, tj. od 1. 11. 2016 do 31. 10. 2018
 c) prodloužení nájemní smlouvy k bytu č. 1 v č.p. 652, ul. Sedlecká v Kutné Hoře s paní Martinou Suchomelovou na dobu určitou - 2 roky, tj. od 1. 11. 2016 do 31. 10. 2018
 d) prodloužení nájemní smlouvy k bytu č. 2 v č.p. 652, ul. Sedlecká v Kutné Hoře s paní Irenou Červeňákovou na dobu určitou - 2 roky, tj. od 1.11. 2016 do 31. 10. 2018
 a) pana Martina Levého z funkce člena bytové komise
 b) pana Petra Němce z funkce člena bytové komise
 Zodpovídá : Mgr.A. Šorčíková, E.Hnátková Termín : 30.11.16
 Usnesení č. 779/16 k vyhlášení VŘ č.SN 19/16 na pronájem bytu - Benešova ul.č.p.647,KH
 vyhlášení výběrového řízení č. SN 19/16 na pronájem bytu č. 22 o velikosti 2+kk v 5. podlaží domu č.p. 647, ul. Benešova v Kutné Hoře dle podmínek uvedených v oznámení o vyhlášení výběrového řízení. Uzávěrka přihlášek do výběrového řízení je dne 14. 11. 2016 v 15.00 hodin.
 Usnesení č. 780/16 k vyhlášení VŘ č.SN 20/16 na pronájem bytu - Masarykova ul.č.p.343,KH
 vyhlášení výběrového řízení č. SN 20/16 na pronájem bytu č. 14 o velikosti 2+1 ve 2. podlaží domu č.p. 343, ul. Masarykova v Kutné Hoře dle podmínek uvedených v oznámení o vyhlášení výběrového řízení. Uzávěrka přihlášek do výběrového řízení je dne 14. 11. 2016 v 15.00 hodin.
 Usnesení č. 781/16 k vyhodnocení VŘ č.SN16/16 a vyhlášení VŘ SN 18/16
 ukončení výběrového řízení č. SN 16/16 na pronájem bytu č. 7 o velikosti 3+1 ve 3. podlaží domu č.p. 178, ul. Opletalova v Kutné Hoře bez vyhlášení vítěze, z důvodu nezájmu.
 vyhlášení výběrového řízení č. SN 18/16 na pronájem bytu č. 7 o velikosti 3+1 ve 3. podlaží domu č.p. 178, ul. Opletalova v Kutné Hoře dle podmínek uvedených v oznámení o vyhlášení výběrového řízení. Uzávěrka přihlášek do výběrového řízení je dne 9. 11. 2016 v 15.00 hodin.
 Zodpovídá : Mgr. A. Šorčíková Termín : 16.11.16
 Usnesení č. 782/16 k vyhlášení VŘ č.SN 21/16 na pronájem prostor sloužících podnikání
 vyhlášení výběrového řízení č. SN 21/16


text:
na pronájem prostor sloužících podnikání v budově č.p. 167, Šultysova ul., Kutná Hora, která je součástí pozemku p.č. 1067 v k.ú. Kutná Hora, dle podmínek uvedených v oznámení o vyhlášení výběrového řízení. Uzávěrka přihlášek do tohoto výběrového řízení je dne 5. 12. 2016 ve 13:00 hod.
 Usnesení č. 783/16 k pronájmu nebytových prostor - Vítězná ul.č.p.443, KH
 zveřejnění záměru pronajmout nebytový prostor - 1 místnost v I. patře a 1 místnost v přízemí budovy č.p. 443, Vítězná ul., Kutná Hora - Sedlec, která je součástí pozemku p.č. 761/37 v k.ú. Sedlec u Kutné Hory.
 Zodpovídá : Mgr. A. Šorčíková Termín : 02.11.16
 Usnesení č. 784/16 k pronájmu části pozemku v k.ú.KH - p.Richter
 pronájem části pozemku p.č. 4284/1 o výměře cca 50 m2 v k.ú. Kutná Hora panu Milanu Richterovi, Kutná Hora.
 Usnesení č. 785/16 k uzavření nájemní smlouvy - č.p.194, ul.Pobřežní, KH
 uzavření smlouvy o nájmu nebytových prostor - místnosti č. 41 v přízemí budovy č.p. 194, Pobřežní ul., Kutná Hora, která je součástí pozemku p.č. 3337/2 v k.ú. Kutná Hora, mezi Městem Kutná Hora a Hokejovým klubem Čáslav, z.s., IČ: 04916077, se sídlem Vodranty 1664, Čáslav-Nové Město, na dobu určitou od 8.10.2016 do 30.11.2016 za nájemné ve výši 484,- Kč + DPH v zákonné výši za celou dobu trvání smluvního vztahu, za účelem skladování hokejové výstroje.
 Usnesení č. 786/16 k uzavření nájemní smlouvy - č.p.194, ul.Pobřežní, KH
 uzavření smlouvy o nájmu nebytových prostor - místnosti č. 18 v I. patře budovy č.p. 194, Pobřežní ul., Kutná Hora, která je součástí pozemku p.č. 3337/2 v k.ú. Kutná Hora, mezi Městem Kutná Hora a panem Václavem Rytířem, IČ: 65247485, se sídlem Šandova 148, Kutná Hora, na dobu určitou od 8.10.2016 do 31.3.2017 za nájemné ve výši 1.024,- Kč za celou dobu trvání smluvního vztahu, za účelem skladování hokejové výstroje.
 Usnesení č. 787/16 k uzavření smlouvy o výpůjčce - Preghaus
 uzavření smlouvy o výpůjčce nebytových prostor - Preghausu v budově č.p. 552/1, Havlíčkovo nám. v Kutné Hoře, která je součástí pozemku p.č. 1 v k.ú. Kutná Hora, mezi Městem Kutná Hora a Centrem pro zdravotně postižené a seniory Středočeského kraje, o.p.s., IČ 26594544, se sídlem Hřebečská 2680, Kročehlavy, 272 01 Kladno, na dobu určitou od 28.11.2016 do 2.12.2016 za účelem konání Vánoční prodejní výstavy prací zdravotně postižených a seniorů.
 Zodpovídá : Mgr. A. Šorčíková Termín : 28.11.16
 Usnesení č. 788/16 k uzavření smlouvy o výpůjčce - č.p.368, Zachova ul., KH
 uzavření předložené Smlouvy o výpůjčce nebytových prostor v přízemí budovy č.p. 368, Zachova ul., Kutná Hora, která je součástí pozemku p.č. 2352 v k.ú. Kutná Hora, mezi Městem Kutná Hora a Krajskou radou seniorů Středočeského kraje, IČ: 02253321, se sídlem Cyrila Boudy 1444, Kročehlavy, 272 01 Kladno, na dobu neurčitou s tříměsíční výpovědní dobou.
 Zrušeno usneením RM č. 1035/16 ze dne 14. 12. 2016.
 Usnesení č. 789/16 k podnájmu bytu č.p.659, ul.Puškinská, KH - man.Juránkovi
 podnájem bytu č. 5 v č.p. 659, ul. Puškinská, Kutná Hora, jehož společnými nájemci jsou manželé MUDr. Ivan Juránek a Jana Juránková, na dobu určitou 2


text:
roky - tj. od 15. 10. 2016 do 14. 10. 2018 paní Jaroslavě Váchové a slečně Šárce Váchové, Sázava, ve smyslu ust. § 2275 Občanského zákoníku.
 Usnesení č. 790/16 k uzavření dodatku k nájemní smlouvě - pí Pospíšilová
 uzavření dodatku č. 1 k nájemní smlouvě o pronájmu pozemku p.č. 3998/7 v k.ú Kutná Hora, uzavřené dne 25.7.2016 mezi paní Martinou Pospíšilovou, Kutná Hora a Městem Kutná Hora týkající se rozšíření předmětu nájmu o zahradní chatku samostatně neevidovanou v katastru nemovitostí, která je součástí pozemku p.č. 3998/7 v k.ú. Kutná Hora.
 Usnesení č. 791/16 k rozpočtovým opatřením OSM č.17-21/16
 a) předložený návrh OSM č. 17/16, kterým se zřizuje nová investiční položka Na Náměti 416 - vrata ve výši 59.100,-- Kč, a to na úkor položek Sedlecká 670 - okna ( 23.650,-- Kč) a Spolkový dům - klimatizace (35.450,-- Kč).
 b) předložený návrh OSM č. 18/16, kterým se navyšuje výdajová investiční položka ZS - nákup rolby o částku 80.798,-- Kč, a to na úkor položek byty-el.energie (55.090,-- Kč) a Vlašský dvůr-plyn (25.708,-- Kč).
 c) předložený návrh OSM č. 19/16, kterým se zřizuje nová investiční položka Dačičkého dům - klimatizace ve výši 25.200,-- Kč, a to na úkor položky Spolkový dům - klimatizace.
 d) předložený návrh OSM č. 20/16, kterým se zřizuje nová investiční položka Zachova 368 - TZ ve výši 46.332,-- Kč, a to na úkor položek Spolkový dům-klimatizace (11.860,--Kč) a Zachova 368 - DrHDM (34.472,-- Kč).
 e) předložený návrh OSM č. 21/16, kterým se navyšuje výdajová rozpočtová položka DPS - služby, revize o částku 70.000,-- Kč, a to na úkor položky nebytové prostory - teplo.
 Usnesení č. 792/16 k zahájení poptávkového řízení - rekonstrukce bytu
 a) v souladu s ustanovením § 27 a dle § 31 zákona č.134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek, (dále: "zákon") zahájení poptávkového řízení vedeného mimo zadávací řízení dle ustanovení § 3 zákona na veřejnou zakázku malého rozsahu na stavební práce s názvem: "Rekonstrukce bytu č. 1, Masarykova 302, Kutná Hora".
 Usnesení č. 793/16 k prodeji části pozemku v k.ú.KH - man.Vavákovi
 neschválit prodej části pozemku p.č. 4285/1 o výměře cca 26 m2 v k.ú. Kutná Hora manželům Ing. Michalu Vavákovi, 284 01 Kutná Hora a Ing. Heleně Vavákové, 141 00 Praha 4.
 Usnesení č. 794/16 k prodeji části pozemku v k.ú.Černíny - pí Kuchařová, pí Faltýnová
 neschválit prodej části pozemku p.č. 419/18 o výměře cca 170 m2 v k.ú. Černíny do podílového spoluvlastnictví paní Dany Kuchařové, Praha 4 - Chodov, a paní Jany Faltýnové, Kutná Hora.
 Usnesení č. 795/16 k prodeji části pozemku v k.ú.Černíny - (man.Koláční)
 neschválit prodej části pozemku p.č. 419/18 o výměře cca 130 m2 v k.ú. Černíny manželům Lence a Aleši Koláčným, Kolín.
 Usnesení č. 796/16 k prodeji pozemkku v k.ú.Černíny - p.Jankulík
 neschválit prodej pozemku p.č. 419/16 o výměře 112 m2 nebo jeho části v k.ú. Černíny panu Marianu Jankulíkovi, Kolín 5.
 Usnesení č. 797/16 k prodeji části pozemku v k.ú.Černíny - pí Česká
 neschválit prodej části pozemku p.č. 418/1 o výměře cca 16 m2 v k.ú. Černíny paní Lence České.


text:
Usnesení č. 798/16 k prodeji pozemků v KH - p.Procházka
 odboru správy majetku zajistit geodetické vytyčení hranic pozemků p.č. 4172/13 a p.č. 4172/15 v k.ú. Kutná Hora z důvodu upřesnění využití těchto pozemků.
 Usnesení č. 799/16 k záměru na prodej pozemku v k.ú.KH - p.Petrák
 zveřejnění záměru prodat pozemek p.č. 4128/27 o výměře 18 m2, včetně všech součástí a příslušenství, v k.ú. Kutná Hora.
 Usnesení č. 800/16 k záměru č.956/16
 a) ukončení zveřejnění záměru č. 956/16.
 b) vyjádření, připomínky a nabídku občanů k záměru č. 956/16.
 Usnesení č. 801/16 ke zřízení věcného břemene - RWE GasNet, s.r.o.
 zřízení věcného břemene - služebnosti spočívajícího v právu zřídit stavbu plynárenského zařízení "ROZ, Kutná Hora - Městské sady, NTL pl.+příp. 2 RD" na pozemku p.č. 3708 v k.ú. Kutná Hora v majetku Města Kutná Hora, včetně práva vstupu za účelem kontroly, oprav a údržby stavby, ve prospěch společnosti RWE GasNet, s.r.o., se sídlem Klíšská 940, 401 17 Ústí nad Labem. Věcné břemeno bude zřízeno na dobu neurčitou. Jednorázová úhrada za zřízení věcného břemene bude 200,- Kč/bm bez DPH.
 Usnesení č. 802/16 ke zřízení věcného břemene - T-Mobile Czech Republic a.s.
 zřízení věcného břemene - služebnosti spočívajícího v právu zřídit vedení komunikační sítě "Trasy T-Mobile C-Fiber - Kutná Hora" na pozemku p.č. 2165/2 v k.ú. Kutná Hora v majetku Města Kutná Hora, včetně práva vstupu za účelem kontroly, oprav a údržby stavby, ve prospěch společnosti T-Mobile Czech Republic a.s., se sídlem Tomíčkova 2144/1, 149 00 Praha 4. Věcné břemeno bude zřízeno na dobu neurčitou. Jednorázová úhrada za zřízení věcného břemene bude 200,- Kč/bm bez DPH.
 Usnesení č. 803/16 ke zřízení věcného břemene - ČEZ Distribuce, a.s
 zřízení věcného břemene - služebnosti spočívajícího v právu zřídit zařízení distribuční elektrizační soustavy (IV-12-6019191 Kutná Hora, Kaňk p.č. 285/4 - knn) na pozemcích p.č. 612/1 a p.č. 287/1 v k.ú. Kaňk v majetku Města Kutná Hora, včetně práva vstupu za účelem kontroly, oprav a údržby stavby, ve prospěch společnosti ČEZ Distribuce, a.s., se sídlem Teplická 874/8, Děčín. Věcné břemeno bude uzavřeno na dobu neurčitou za jednorázovou úplatu ve výši 200,- Kč/bm a 100,- Kč/bm dle druhu pozemku, vše bez DPH.
 Usnesení č. 804/16 ke zřízení věcného břemene - ČEZ Distribuce, a.s.
 zřízení věcného břemene - služebnosti spočívajícího v právu zřídit zařízení distribuční elektrizační soustavy (IV-12-6020015/VB01, Kutná Hora, Pobřežní, p.č. 3375 - úprava TS, knn) na pozemcích p.č. 3337/1, 3337/4, 3340, 3341, 3701, 3702/1, vše v k.ú. Kutná Hora v majetku Města Kutná Hora, včetně práva vstupu za účelem kontroly, oprav a údržby stavby, ve prospěch společnosti ČEZ Distribuce, a.s., se sídlem Teplická 874/8, Děčín. Věcné břemeno bude uzavřeno na dobu neurčitou za jednorázovou úplatu ve výši 200,- Kč/bm a 350,- Kč/bm dle druhu pozemku, vše bez DPH.
 Usnesení č. 805/16 ke zřízení věcného břemene - vodovodní přípojka v k.ú.KH - man.Hoblovi
 zřízení věcného břemene - služebnosti spočívajícího v právu zřídit stavbu vodovodní přípojky na pozemku p.č. 3775 v k.ú. Kutná Hora v majetku Města Kutná Hora, včetně práva vstupu za účelem kontroly, oprav a údržby stavby, ve prospěch


text:
každého vlastníka pozemku p.č. 236 v k.ú. Kutná Hora, kterými jsou toho času manželé Tomáš a Zdeňka Hoblovi, Kutná Hora. Věcné břemeno bude zřízeno na dobu neurčitou za jednorázovou úplatu ve výši 1.000,- Kč bez DPH.
 Usnesení č. 806/16 k sankci za porušení OZV - Creepy Teepee 2016
 ve smyslu ustanovení § 102 odst.2 písm. k) zákona č.128/2000 Sb. o obcích, Správnímu odboru Městského úřadu Kutná Hora projednání správního deliktu, kterého se měl dopustit spolek "Kolektiv A.M. 180", se sídlem Na dračkách 841/20, 162 00 Praha-Střešovice, pořadatel 8. ročníku hudebního festivalu Creepy Teepee konaného v Kutné Hoře ve dnech 8.-10.7.2016, při kterém mělo dojít k hrubému porušení Obecně závazné vyhlášky Města Kutná Hora č. 3/2015.
 Zodpovídá : JUDr. M. Procházka Termín : 31.12.16
 Usnesení č. 807/16 k rozpočtovému opatření PAM č.29
 předložený návrh na rozpočtové opatření PAM č. 29 - navýšení položky "Akce Kutnohorské dřevosochání" ve výši 25 000,- Kč z položky Rozpočtová rezerva dle důvodové zprávy.
 ekonomickému odboru informovat na nejbližším řádném zasedání Zastupitelstvo města Kutná Hora o schváleném rozpočtovém opatření PAM č. 28
 Usnesení č. 808/16 ke grantům - malé projekty - oblast sportu
 Usnesení č. 809/16 k uzavření smlouvy o dílo na akci - Hrádek
 s uzavřením smlouvy o dílo na akci "Sejmutí poškozených omítek na jihovýchodní stěně budovy Hrádku" č.p. 28 Barborská v Kutné Hoře s firmou Obnova památek s.r.o., Jiřího z Poděbrad 303, Kutná Hora v celkové výši 97.860,- Kč včetně DPH dle důvodové zprávy
 Zodpovídá : Mgr. O. Seifert Termín : 17.10.16
 Usnesení č. 810/16 k zápisu školské komise
 zápis školské komise ze dne 12. 9. 2016
 Usnesení č. 811/16 ke grantům - malé projekty - oblast vzdělávání a volný čas
 a) s rozdělením finančních prostředků na základě podaných žádostí do příspěvkového programu v kategorii "malé" granty (do 5.000,- Kč) v oblasti vzdělávání a volný čas - přijaté v mimořádném termínu do 29. 9. 2016, realizace projektu v IV. čtvrtletí 2016 dle důvodové zprávy
 Zodpovídá : Mgr. O. Seifert Termín : 05.11.16
 Usnesení č. 812/16 k zápisu komise pro rozvoj města a investice
 zápis z komise pro rozvoj města a investice ze dne 15. 9. 2016
 Usnesení č. 813/16 k zápisu komise dopravní
 zápis z 14. zasedání komise dopravní ze dne 21.9.2016
 Usnesení č. 814/16 k žádosti o vyhrazení trvalého parkovacího místa
 s placeným užíváním veřejného prostranství k vyhrazení trvalého parkovacího místa na místní komunikaci v ulici Pod Valy v Kutné Hoře pro pana Zdeňka Čureju na dobu určitou do 31.12.2019.
 Usnesení č. 815/16 k zápisu z jednání DR spol.Technické služby KH
 s vyplacením pohyblivé složky mzdy za 2. čtvrtletí 2016 v plné výši jednateli společnosti Ing. Janu Jägerovi.
 zápis č. 06/16 ze zasedání Dozorčí rady společnosti Technické služby Kutná Hora, spol. s r.o., konaného dne 15.9.2016.
 Zodpovídá : Ing. J. Jäger, jednatel Termín : 31.10.16
 Usnesení č. 816/16 k rozpočtovým opatřením INV - TO č.16/16 - 17/16
 a) předložený návrh na rozpočtové opatření INV - TO č. 16/16, kterým dochází k navýšení výdajové rozpočtové položky TEBIS - opravy ve výši 60.610,--Kč, navýšení investiční


text:
rozpočtové výdajové položky Doplnění VO Lučanská ve výši 11.213,--Kč, a to na úkor výdajové rozpočtové položky Ostatní opravy a udržování ve výši 41.823,--Kč a výdajové rozpočtové položky TEBIS - DrHDM ve výši 30.000,--Kč.
 b) předložený návrh na rozpočtové opatření INV - TO č. 17/16, kterým dochází k navýšení výdajové rozpočtové položky TS - správa parkovacích automatů ve výši 19.325,--Kč, a to na úkor výdajové rozpočtové položky Komunální služby - nákup služeb ve výši 19.325,--Kč.
 ekonomickému odboru informovat na nejbližším řádném zasedání zastupitelstvo
 Usnesení č. 817/16 k zápisu ze zasedání DR spol.Městské lesy a rybníky KH
 a) zprávu o výsledcích hospodaření společnosti za I. - II. Q. 2016
 b) zprávu o průběhu školení k zadávání veřejných zakázek Městem Kutná Hora
 c) zápis z 76. zasedání Dozorčí rady společnosti Městské lesy a rybníky Kutná Hora spol. s r.o. konaného dne 21. září 2016 ve všech ostatních bodech
 jednateli společnosti připravit připomínky k chystané směrnici řešící zadávání veřejných zakázek Městem Kutná Hora
 a) se zadáním projektové dokumentace a podání žádosti o dotaci řešící opravy rybníku Pijovky
 b) s podáním odvolání proti Rozhodnutí Drážního úřadu ve věci odstranění stromů kolem železniční tratě
 c) s finančním příspěvkem ve výši 25 000,- Kč pro Město Kutná Hora na pořádání akce "Kutnohorské dřevosochání"
 d) s udělením odměny jednateli společnosti za II. Q. 2016 v plné výši
 Zodpovídá : Ing. Peroutka, jednatel Termín : 30.11.16
 Usnesení č. 818/16 k rozpočtovému opatření INV - TO č.18/16
 souhlasit s předloženým návrhem INV - TO č. 18/16, kterým dochází k navýšení níže uvedených příjmových rozpočtových položek: Hrobová místa - příjem za služby ve výši 90.974,--Kč, Hrobová místa - nájem ve výši 30.000,--Kč, Kolumbární schránky - nájem ve výši 15.000,--Kč, a zároveň ke zřízení nové rozpočtové výdajové položky Hřbitov - opravy ost. ve výši 135.974,--Kč.
 Usnesení č. 819/16 k zápisu komise pro životní prostředí
 zápis z jednání komise pro životní prostředí ze dne 26. 9. 2016.
 Usnesení č. 820/16 k poskytnutí příspěvku na provádění průzkumu zátěže půd
 s poskytnutím příspěvku na průzkum zátěže půd rizikovými prvky a uzavřením Veřejnoprávní smlouvy s žadatelem Jaroslavem Řebíčkem, Kutná Hora.
 Usnesení č. 821/16 ke grantům - malé projekty - sociální oblast
 a) rozdělení finančních prostředků na základě podaných žádostí do příspěvkového programu v kategorii "malé" granty (do 5.000,- Kč) přijatých v termínu do 11.9.2016 v sociální oblasti - realizace projektu ve IV. čtvrtletí 2016, dle důvodové zprávy
 Zodpovídá : Bc. M. Šlesingr Termín : 31.10.16
 Usnesení č. 822/16 k dodatku veřejnoprání smlouvy - poskytování soc. služeb
 a) dodatek č. 1 (č. S-8432/SOC/2016/1) k veřejnoprávní smlouvě o dotaci č. S-8432/SOC/2016, kterým se mění celková maximální výše poskytnuté dotace z 982.300,- Kč na 1 182.200,- Kč, dotace je určena na výkon sociálních služeb, Pečovatelské služby Kutná Hora, příspěvkové organizace
 b) rozpočtové opatření OSZ č. 10 - zvýšení rozpočtových příjmů a výdajů odboru sociálních věcí a zdravotnictví o částku 199.900,- Kč, v návaznosti na dodatek č. 1 (S-8432/SOC/2016/1) veřejnoprávní smlouvy o dotaci/příspěvku na poskytování sociální služby, tedy činnosti nebo souboru činností podle zákona č. 108/2006 Sb., zajišťujících pomoc a


text:
podporu osobám za účelem sociálního začlenění nebo prevence sociálního vyloučení na rok 2016 uzavřenou se Středočeským krajem a Pečovatelskou službou Kutná Hora dle důvodové zprávy
 ekonomickému odboru informovat na nejbližším zasedání zastupitelstva města Kutná Hora o schváleném rozpočtovém opatření OSZ č. 10 v bodu I. tohoto usnesení
 Zodpovídá : Bc. Šlesingr, Ing.Zahradníček Termín : 31.12.16
 Usnesení č. 823/16 k dopadu zákazu vjezdu turistic. autobusů ke Kostnici
 zprávu jednatele společnosti PaedDr. Roberta Lukáška o dopadech absolutního zákazu vjezdu autobusů s turisty ke Kostnici v Sedlci na hospodaření Průvodcovské služby Kutná Hora s.r.o.


text:
6 Tdo 598/2005
 Nejvyšší soud České republiky projednal v neveřejném zasedání konaném dne 31. května 2005 dovolání obviněného A. Ž. které podal proti usnesení Krajského soudu v Českých Budějovicích ze dne 10. 6. 2004, sp. zn. 4 To 400/2004, jako soudu odvolacího v trestní věci vedené u Okresního soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. 5 T 96/2002, a rozhodl t a k t o :
 Podle § 265i odst. 1 písm. e) tr. ř. se dovolání obviněného A. Ž. o d m í t á .
 Rozsudkem Okresního soudu v Českých Budějovicích ze dne 25. 2. 2004, sp. zn. 5 T 96/2002, byl obviněný A. Ž. uznán vinným trestným činem neoprávněného zásahu do práva k domu, bytu nebo k nebytovému prostoru podle § 249a odst. 2 tr. zák., kterého se měl dopustit tím, že v době od 4. 2. do 12. 4. 2002 jako majitel domu v N. ulici v Č. B. bez řádného ohlášení a žádosti k společnosti J. e., a. s. Č. B. nechal odpojit přívod elektrické energie do bytu F. N., R. D. a J. Š., a dále těmto nájemníkům znemožnil řádné užívání přidělených sklepních prostor tím, že tyto sklepy nechal vybourat a vyklidit z nich věci. Za tento trestný čin byl obviněný odsouzen podle § 249a odst. 2 tr. zák. k trestu odnětí svobody v trvání šesti měsíců, jehož výkon byl podle § 58 odst. 1, § 59 odst. 1 tr. zák. podmíněně odložen na zkušební dobu v trvání jednoho roku.
 Proti tomuto rozsudku podal obviněný A. Ž. odvolání, které bylo usnesením Krajského soudu v Českých Budějovicích ze dne 10. 6. 2004, sp. zn. 4 To 400/2004, podle § 256 tr. ř. zamítnuto.
 Vůči konstatovanému usnesení odvolacího soudu podal obviněný A. Ž. prostřednictvím obhájkyně dovolání, které opřel o dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř.
 V úvodu svého mimořádného opravného prostředku obviněný zrekapituloval dosavadní průběh trestního řízení. Namítl, že rozhodnutí soudu prvého stupně spočívá v nesprávném právním posouzení skutku, neboť okolnosti případu nedovolují konstatovat, že by jeho jednáním byla naplněna skutková podstata jakéhokoliv trestného činu. Poukázal, že bylo bezpečně prokázáno, že je majitelem domu, dům koupil ve stavu, který si vyžadoval nutně celou řadu oprav a údržbářských prací, které nepochybně zasahují do klidu nájemníků domu, přičemž nájemníci nejsou jakýmkoliv údržbám a opravám nakloněni a nemají zájem, aby dům byl v řádném stavu. Upozornil, že o případném porušení rozsahu ohlášení stavebních prací je rozhodováno ve správním řízení, které s ním vede stavební úřad. Podle mínění obviněného překročení rozsahu ohlášených prací nesouvisí a nenaplňuje skutkovou podstatu vytýkaného trestného činu. Pokud nalézací soud nezjistil motiv v jeho jednání a podle krajského soudu je zjištění motivu v posuzované věci nepodstatné, měl se zabývat tím, zda alespoň v eventuálním úmyslu chtěl rušit užívání nájmu slyšených svědků, neboť tato skutečnost má zásadní vliv na zvolenou právní kvalifikaci. Obviněný dále vyslovil názor, že jestliže nájemníci neposkytují majiteli domu potřebnou součinnost k tomu, aby svůj majetek řádným způsobem spravoval, je na pováženou, zda mohou nacházet oporu v trestně právním


text:
řízení. Závěry soudu prvého i druhého stupně jsou pouze závěry obecnými, které nehodnotí, zda nájemníci domu poskytli majiteli domu potřebnou součinnost k tomu, aby se ujal svých vlastnických práv a zda při náhradním zdroji (elektrické energie), který zajistili, utrpěli takovou újmu, aby jednáním obviněného byla naplněna skutková podstata trestného činu podle § 249a odst. 2 tr. zák. Soud se také nevypořádal s jeho námitkami, a to pokud šlo sklepní prostory, když nedostatek úplných skutkových zjištění má zásadní význam a dopad na zvolenou právní kvalifikaci. V závěru svého podání obviněný zdůraznil, že se nedomáhá změny skutkových zjištění, ale zhodnocení právních úvah a právních závěrů z těchto skutkových zjištění učiněných. Podle jeho přesvědčení jednání spadající do oblasti správního řízení bylo povýšeno do kategorie trestného činu, a proto je otázkou, zda skutek, kterého se měl dopustit, je vůbec trestným činem.
 V petitu dovolání obviněný navrhl, aby Nejvyšší soud podle § 265m odst. 1 tr. ř. zrušil napadený rozsudek Okresního soudu v Českých Budějovicích ze dne 25. 2. 2004, č. j. 5 T 96/2002 - 311, ve spojení s usnesením Krajského soudu v Českých Budějovicích ze dne 10. 6. 2004, č. j. 4 To 400/2004 - 340, sám ve věci rozhodl rozsudkem a jeho osobu podle § 226 písm. b) tr. ř. zprostil obžaloby.
 K podanému dovolání se ve smyslu ustanovení § 265h odst. 2 věty první tr. ř. písemně vyjádřila státní zástupkyně Nejvyššího státního zastupitelství. Konstatovala, že argumentace dovolatele není způsobilá zvrátit zcela správný právní závěr o jeho vině přisouzeným trestným činem, namířeným proti majetkovým právům poškozených nájemců jeho domu. Podle státní zástupkyně je třeba odmítnout názor obviněného, že byl uznán vinným za to, že porušil rozsah stavebnímu úřadu původně ohlášených drobných oprav své nemovitosti. K vyvození jeho trestní odpovědnosti došlo z důvodu, že při provádění uvedených stavebních prací rušivě zasáhl do výkonu práva nájmu bytů poškozených nájemců, jakož i užívání jejich příslušenství, jak vyplývalo z obsahu platných nájemních smluv. Nelze přistoupit na výhradu dovolatele, že v předmětném případě došlo k nedůvodné kriminalizaci jeho jednání. Z opatřených skutkových zjištění vyplynulo, že na základě dovolatelova rozhodnutí, postrádajícího předepsaný postup ve vztahu ke smluvnímu dodavateli elektrické energie, došlo na dobu více než dvou měsíců k odpojení jejího přívodu, a to bez okamžitého zajištění jejího náhradního zdroje, které bylo až výsledkem sebezáchovných aktivit jednotlivých takto postižených nájemníků. Státní zástupkyně zdůraznila, že nešlo jen o tento způsob zásahu do práv poškozených nájemců, který jim nepochybně podstatně ztížil řádné a obvyklé užívání bytových prostor. Navíc jim bylo na podkladě dovolatelova rozhodnutí o provádění zásadních stavebních úprav v suterénních prostorách jeho domu po podstatně delší dobu zcela znemožněno užívání skladových ploch řádně přidělených sklepních místností, a to bez vyřešení otázky náhradních prostor, ve kterých by mohly být uloženy věci v bytech neuskladnitelné. Za daného stavu se jich nájemci museli zbavovat nebo přihlížet nešetrné manipulaci s nimi. Státní zástupkyně uvedla, že pokud dovolatel postrádá v posledně uvedeném směru nedostatek skutkových zjištění, nelze takovou námitku vzít v potaz. Dále konstatovala, že v případě výtky uplatněné v dovolání (o nezjištěné motivaci jednání)


text:
obviněnému jednoznačně prospívá, jestliže ze skutkových okolností nebylo možno potvrdit původní předpoklad, že by jeho záměr směřoval dokonce až k vystěhování nájemníků. Na druhé straně nelze v této souvislosti přehlédnout jeho subjektivní postoje k následkům jednání. Z popsaných důvodů státní zástupkyně navrhla, aby Nejvyšší soud podle § 265i odst. 1 písm. e) tr. ř. dovolání obviněného A. Ž. odmítl jako zjevně neopodstatněné a rozhodnutí učinil podle § 265r odst. 1 písm. a) tr. ř. v neveřejném zasedání.
 Nejvyšší soud jako soud dovolací (§ 265c tr. ř.) předně shledal, že dovolání obviněného A. Ž. je přípustné [§ 265a odst. 1, 2 písm. h) tr. ř.], bylo podáno osobou oprávněnou [§ 265d odst. 1 písm. b), odst. 2 tr. ř.], v zákonné lhůtě a na místě, kde lze podání učinit [§ 265e odst. 1, 2 tr. ř.].
 V projednávané věci obviněný A. Ž. uplatnil v části dovolání námitky, které na uplatněný dovolací důvod nedopadají. Jde o výhrady obviněného, že se soudy nevypořádaly s jeho námitkami, a to pokud šlo o sklepní prostory a stran zjištění motivu jeho jednání. Tyto výtky se primárně týkají tvrzených vad ve skutkových zjištění včetně úplnosti dokazování a hodnocení ve věci provedených důkazů. Jak již bylo výše uvedeno v tomto směru Nejvyšší soud nemůže v dovolacím řízení napadené rozhodnutí přezkoumávat. V případě, že by obviněný učinil pouze zmíněné námitky, bylo by nutno podle § 265i odst. 1 písm. b) tr. ř. dovolání odmítnout, neboť bylo podáno z jiného důvodu, než je uveden v § 265b tr. ř. Lze připomenout, že každý dovolatel musí nejen v souladu s ustanovením § 265f odst. 1 věty první tr. ř. v mimořádném opravném prostředku odkázat na ustanovení § 265b odst. 1 písm. a) až l) nebo § 265b odst. 2 tr. ř., o něž se dovolání opírá, ale i obsah konkrétně uváděných námitek, tvrzení a právních názorů musí věcně odpovídat uplatněnému dovolacímu důvodu, jak je vymezen v příslušném zákonném ustanovení.
 Obviněný A. Ž. však současně namítl, že se nedopustil trestného činu (tvrdí, že mohl toliko porušit rozsah stavebnímu úřadu původně ohlášených stavebních prací na své nemovitosti, dále že v jeho jednání nelze spatřovat ani eventuální úmysl rušit užívání nájmu dotčených osob). Z hlediska napadeného rozhodnutí i obsahu dovolání tak s poukazem na dovolací důvod podle § 265b odst. 1 písm. g) tr. ř. obviněný nastolil otázku, zda skutek, jak byl soudem zjištěn, vykazuje zákonné znaky trestného činu neoprávněného zásahu do práva k domu, bytu nebo k nebytovému prostoru podle § 249a odst. 2 tr. zák., popřípadě o který jiný trestný čin podle příslušného ustanovení trestního zákona jde, eventuálně že nevykazuje znaky žádného trestného činu. Tyto výtky jsou způsobilé obsahově uplatněný dovolací důvod naplnit, avšak v tomto směru Nejvyšší soud dospěl k závěru, že podané dovolání je zjevně neopodstatněné.
 Trestného činu neoprávněného zásahu do práva k domu, bytu nebo k nebytovému prostoru podle § 249a odst. 2 tr. zák. se dopustí ten, kdo oprávněné osobě v užívání domu, bytu nebo nebytového prostoru neoprávněně brání. Ve stručnosti lze připomenout, že objektem tohoto trestného činu