text:
v Unii, do čtyř měsíců od oznámení posouzení dopadů přijme rozhodnutí požadující, aby opatření bylo v nezbytné míře změněno či zrušeno.
 Přijaté opatření vstoupí v platnost pouze poté, co bylo schváleno Komisí nebo změněno v souladu s rozhodnutím Komise.
 Čtyřměsíční lhůta začíná plynout dnem následujícím po obdržení úplného oznámení. Tuto čtyřměsíční lhůtu lze se souhlasem Komise a příslušného orgánu prodloužit.
 9. Pokud se Komise na základě posouzení dopadů domnívá, že opatření nesplňuje podmínky stanovené v čl. 6 odst. 2 prvním pododstavci, může ve lhůtě čtyř měsíců od oznámení posouzení dopadů vydat stanovisko. Použije se postup stanovený v čl. 8 odst. 8 a 9.
 10. Ustanovení čl. 8 odst. 9 se použije na všechna opatření podle odstavců 6 až 9 tohoto článku.
 11. Plán preventivních opatření se po 1. březnu 2019 aktualizuje každé čtyři roky či častěji, pokud to okolnosti vyžadují nebo pokud o to požádá Komise. Aktualizovaný plán odráží aktualizované posouzení rizik a výsledky zkoušek provedených v souladu s čl. 10 odst. 3. Na aktualizovaný plán se použije článek 8.
 Obsah plánů pro stav nouze
 1. Plán pro stav nouze:
 vychází z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1;
 vymezuje úlohu a povinnosti plynárenských podniků, případně též provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a průmyslových odběratelů plynu, včetně příslušných výrobců elektřiny, s přihlédnutím k tomu, do jaké míry jsou dotčeny případným narušením dodávek plynu, a jejich interakci s příslušnými orgány a případně i s národními regulačními orgány na každé z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1;
 vymezuje úlohu a povinnosti příslušných orgánů a dalších subjektů, které byly pověřeny úkoly podle čl. 3 odst. 2, na každé z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1;
 zajišťuje, aby měly plynárenské podniky a průmysloví odběratelé plynu, včetně příslušných výrobců elektřiny, dostatečnou možnost reagovat na každou z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1;
 případně stanoví opatření a kroky, které je třeba učinit s cílem zmírnit možný dopad narušení dodávek plynu na dálkové vytápění a na dodávky elektřiny vyráběné z plynu, a to mimo jiné prostřednictvím integrovaného pojetí provozování energetických systémů v rámci celé elektroenergetické a plynárenské sítě, je-li to relevantní;
 stanoví podrobné postupy a opatření, kterými je nutno se řídit na každé z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1, včetně odpovídajících systémů týkajících se informačních toků;
 určí krizového manažera a vymezí jeho úlohu;
 stanoví podíl tržních opatření na řešení situace na úrovni výstrahy a zmírňování situace ve stavu nouze;
 stanoví podíl netržních opatření, která se plánují nebo mají být provedena ve stavu nouze, a posoudí, v jaké míře je použití těchto netržních opatření zapotřebí k řešení krize. Posoudí se účinky těchto netržních opatření a vymezí postupy pro jejich provádění. Netržní opatření se použijí pouze tehdy, pokud samotné tržní mechanismy již nemohou zajistit dodávky plynu, především chráněným zákazníkům, nebo se použijí pro účely článku 13;
 popisuje mechanismy používané pro spolupráci s dalšími členskými státy pro každou z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1 a ujednání o výměně informací mezi příslušnými orgány;
 upřesňuje oznamovací povinnosti, které jsou plynárenským


text:
a případně i elektroenergetickým podnikům uloženy na úrovni výstrahy a ve stavu nouze;
 popisuje zavedená technická či právní ujednání, která mají zabránit tomu, aby zákazníci, kteří jsou připojeni k plynárenské distribuční či přepravní soustavě, avšak nejsou chráněnými zákazníky, neoprávněně odebírali plyn;
 popisuje technická, právní a finanční ujednání, která byla zavedena za účelem splnění povinností ohledně solidární pomoci stanovených v článku 13;
 obsahuje odhad objemu plynu, který by mohli odebírat zákazníci chránění v rámci solidarity, pokrývající alespoň případy uvedené v čl. 6 odst. 1;
 stanoví seznam předem vymezených opatření pro poskytnutí plynu v případě stavu nouze včetně obchodních dohod mezi stranami zapojenými do těchto opatření a případně mechanismů kompenzace pro plynárenské podniky, s řádným ohledem na důvěrnost citlivých údajů. Tato opatření mohou zahrnovat přeshraniční dohody mezi členskými státy nebo plynárenskými podniky.
 S cílem zamezit neoprávněné spotřebě plynu během stavu nouze, jak je uvedeno v prvním pododstavci písm. l), nebo pro účely používání ustanovení obsažených v čl. 11 odst. 3 a v článku 13 informuje příslušný orgán dotčeného členského státu tyto zákazníky, kteří nejsou chráněnými zákazníky, že musí svou spotřebu plynu zastavit nebo snížit, aniž by přitom vznikly technicky nebezpečné situace.
 2. Plán pro stav nouze se po 1. březnu 2019 aktualizuje každé čtyři roky či častěji, pokud to okolnosti vyžadují nebo pokud o to požádá Komise. Aktualizovaný plán odráží aktualizované posouzení rizik a závěry zkoušek provedených podle odstavce 3 tohoto článku. Na aktualizovaný plán se použije čl. 8 odst. 4 až 11.
 3. Opatření, akce a postupy uvedené v plánu pro stav nouze se ve čtyřletém období mezi aktualizacemi podle odstavce 2 alespoň jednou podrobí zkoušce. Aby bylo možné podrobit plán pro stav nouze zkoušce, provede příslušný orgán simulaci scénáře s vysokým a středním dopadem a reakcí v reálném čase podle tohoto plánu pro stav nouze. Výsledky zkoušek prezentuje příslušný orgán v rámci skupiny GCG.
 4. Plán pro stav nouze zaručuje, že v rozsahu, v němž je to technicky možné a bezpečné, je v případě nouze zachován přeshraniční přístup k infrastruktuře v souladu s nařízením (ES) č. 715/2009, a nezavádí žádná opatření, která by nepatřičně omezovala přeshraniční průtok plynu.
 Vyhlášení krize
 1. Stanovují se tři následující krizové úrovně:
 úroveň včasného varování („včasné varování“): pokud existují konkrétní, závažné a spolehlivé informace, že může dojít k situaci, která pravděpodobně povede k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu a k vyhlášení úrovně výstrahy či stavu nouze; úroveň včasného varování může být spuštěna mechanismem včasného varování;
 úroveň výstrahy („výstraha“): pokud dojde k narušení dodávek plynu nebo vznikne výjimečně vysoká poptávka po plynu, které vedou k podstatnému zhoršení situace v oblasti dodávek plynu, ale trh je stále schopen se vypořádat s tímto narušením dodávek nebo zvýšenou poptávkou, aniž by bylo potřeba přijmout netržní opatření;
 úroveň stavu nouze („stav nouze“): v případě výjimečně vysoké poptávky po plynu, závažného narušení jeho dodávek nebo jiného podstatného zhoršení situace v oblasti dodávek plynu a v případě, že byla uplatněna veškerá vhodná tržní opatření, avšak dodávky plynu nepostačují k tomu, aby pokryly zbývající poptávku po plynu, takže je nutné dodatečně

type: other


text:
zavést netržní opatření zejména s cílem zajistit dodávky plynu chráněným zákazníkům v souladu s článkem 6.
 2. Pokud příslušný orgán vyhlásí kteroukoli z krizových úrovní uvedených v odstavci 1, okamžitě o tom informuje Komisi a příslušné orgány členských států, s nimiž je členský stát uvedeného příslušného orgánu přímo propojen, a poskytne jim veškeré nezbytné informace, zejména informace o opatřeních, která hodlá přijmout. V případě stavu nouze, který může vést k žádosti o pomoc od Unie a jejích členských států, příslušný orgán dotčeného členského státu tuto skutečnost neprodleně oznámí středisku Komise pro koordinaci odezvy na mimořádné události (Komise ERCC).
 3. Pokud členský stát vyhlásil stav nouze a oznámil, že je nezbytné přijmout přeshraniční opatření, jakýkoli zvýšený standard pro dodávky plynu nebo dodatečné povinnosti podle čl. 6 odst. 2 uložené plynárenským podnikům v jiných členských státech v rámci téže rizikové skupiny se dočasně sníží na úroveň stanovenou v čl. 6 odst. 1.
 Povinnosti stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce se přestanou uplatňovat okamžitě poté, co příslušný orgán vyhlásí konec stavu nouze, nebo pokud Komise dospěje v souladu s odst. 8 prvním pododstavcem k závěru, že vyhlášení stavu nouze není oprávněné nebo již přestalo být oprávněné.
 4. Pokud příslušný orgán vyhlásí stav nouze, postupuje podle předem vymezených opatření, která jsou stanovena v jeho plánu pro stav nouze, a neprodleně informuje Komisi a příslušné orgány v rizikové skupině, jakož i příslušné orgány členských států, s nimiž je členský stát uvedeného příslušného orgánu přímo propojen, a to zejména o opatřeních, která hodlá přijmout. V řádně odůvodněných mimořádných případech však může příslušný orgán přijímat opatření, která se od plánu pro stav nouze odchylují. Příslušný orgán o veškerých takových opatřeních neprodleně informuje Komisi a příslušné orgány ve své rizikové skupině uvedené v příloze I, jakož i příslušné orgány členských států, s nimiž je členský stát uvedeného příslušného orgánu přímo propojen, a danou odchylku odůvodní.
 5. Provozovatel přepravní soustavy zajistí, aby pokud dojde v sousedním členském státě k vyhlášení stavu nouze, měla kapacita v bodech propojení s tímto členským státem, bez ohledu na to, zda je trvalá nebo přerušitelná a zda byla rezervována před stavem nouze nebo v jeho průběhu, přednost před konkurenční kapacitou v bodech výstupu do skladovacích zařízení. Uživatel soustavy využívající prioritní kapacitu neprodleně vyplatí uživateli soustavy využívajícímu trvalou kapacitu spravedlivou kompenzaci za finanční ztráty, jež vznikly v důsledku prioritizace, včetně přiměřené náhrady nákladů na přerušení trvalé kapacity. Procesem stanovení a uhrazení kompenzace není dotčeno provádění pravidla priority.
 6. Členské státy, a zejména příslušné orgány zajistí, aby:
 nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla závažným způsobem ohrozit situaci v oblasti dodávek plynu v jiném členském státě, a
 7. Ve stavu nouze a z oprávněných důvodů se členský stát může na žádost příslušného provozovatele elektroenergetické přenosové nebo plynárenské přepravní soustavy rozhodnout, že upřednostní dodávky plynu některým kriticky důležitým plynovým elektrárnám před dodávkami některým kategoriím chráněných zákazníků, pokud by výpadek dodávek plynu takovýmto kriticky důležitým plynovým elektrárnám mohl:
 mít za následek vážné škody pro fungování elektroenergetické soustavy, nebo
 ohrozit těžbu nebo přepravu plynu.
 Členské státy založí toto opatření


text:
na posouzení rizik.
 Kriticky důležité plynové elektrárny uvedené v prvním pododstavci musí být jasně vymezeny spolu s případnými objemy plynu, na které by se toto opatření vztahovalo, a zahrnuty do regionálních kapitol plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze. Musí být určeny v úzké spolupráci s provozovateli elektroenergetické přenosové soustavy a plynárenské přepravní soustavy dotčeného členského státu.
 8. Komise co nejdříve, ale v každém případě do pěti dnů poté, co od příslušného orgánu obdržela informace uvedené v odstavci 2, ověří, zda je vyhlášení stavu nouze odůvodněné podle odst. 1 písm. c) a zda přijatá opatření co nejpřesněji odpovídají opatřením uvedeným v plánu pro stav nouze, nekladou na plynárenské podniky nepřiměřenou zátěž a jsou v souladu s odstavcem 6. Komise může na žádost jiného příslušného orgánu, plynárenských podniků nebo z vlastního podnětu požádat příslušný orgán, aby změnil opatření, která jsou v rozporu s podmínkami stanovenými v první větě tohoto odstavce. Komise může rovněž příslušný orgán požádat, aby vyhlásil konec stavu nouze, dojde-li k závěru, že vyhlášení stavu nouze není v souladu s odst. 1 písm. c) oprávněné nebo již přestalo být oprávněné.
 Do tří dnů od oznámení žádosti Komise příslušný orgán svá opatření změní a oznámí to Komisi, nebo Komisi informuje o důvodech, proč s žádostí nesouhlasí. V tomto případě může Komise do tří dnů od oznámení důvodů, proč příslušný orgán s žádostí nesouhlasí, svou žádost změnit nebo ji vzít zpět nebo svolat schůzku s dotčeným příslušným orgánem nebo případně příslušnými orgány, a pokud to považuje za nutné, i se skupinou GCG, aby s nimi záležitost projednala. Komise svou žádost o jakoukoli změnu opatření podrobně odůvodní. Příslušný orgán ke stanovisku Komise v plné míře přihlédne. Pokud se konečné rozhodnutí příslušného orgánu liší od stanoviska Komise, příslušný orgán své rozhodnutí odůvodní.
 9. Pokud příslušný orgán vyhlásí konec kterékoli z krizových úrovní uvedených v odstavci 1, uvědomí o tom Komisi a příslušné orgány členských států, s nimiž je členský stát uvedeného příslušného orgánu přímo propojen.
 1. Komise může vyhlásit stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie na žádost příslušného orgánu, který vyhlásil stav nouze, a na základě ověření podle čl. 11 odst. 8.
 Komise podle potřeby vyhlásí stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie na žádost nejméně dvou příslušných orgánů, které vyhlásily stav nouze, na základě ověření podle čl. 11 odst. 8, a pokud spolu důvody pro takové stavy nouze souvisejí.
 Ve všech případech, kdy Komise vyhlásí stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie, zjistí za použití prostředků komunikace nejvhodnějších pro danou situaci názory ostatních příslušných orgánů a náležitě zohlední všechny relevantní informace, které od nich získá. Pokud Komise na základě posouzení rozhodne, že důvody pro stav nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie vyhlášení stavu nouze již neopodstatňují, vyhlásí konec stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie a uvede důvody svého rozhodnutí a uvědomí o něm Radu.
 2. Jakmile Komise vyhlásí stav nouze na regionální úrovni nebo úrovni Unie, svolá skupinu GCG.
 3. V případě stavu nouze na regionální úrovni nebo na


text:
úrovni Unie koordinuje Komise opatření příslušných orgánů a plně zohlední relevantní informace od skupiny GCG a výsledky konzultací s ní. Komise zejména:
 zajistí konzistentnost a účinnost opatření na úrovni členského státu a regionu ve vztahu k úrovni Unie;
 4. Komise může svolat skupinu pro řešení krize složenou z krizových manažerů uvedených v čl. 10 odst. 1 písm. g) z těch členských států, jichž se stav nouze týká. Komise může po dohodě s krizovými manažery přizvat k účasti další relevantní zúčastněné subjekty. Komise zajistí, aby skupina GCG byla o činnosti skupiny pro řešení krize pravidelně informována.
 5. Členské státy, a zejména příslušné orgány zajistí, aby:
 nebyla zavedena žádná opatření, která by mohla kdykoli nepřiměřeně omezovat tok plynu na vnitřním trhu, zejména tok plynu na dotčené trhy;
 6. Pokud Komise na žádost příslušného orgánu nebo plynárenského podniku nebo z vlastního podnětu shledá, že v rámci stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie je opatření přijaté členským státem nebo příslušným orgánem nebo jednání plynárenského podniku v rozporu s odstavcem 5, požádá daný členský stát nebo příslušný orgán, aby své opatření změnil nebo aby přijal opatření, která zajistí soulad s odstavcem 5, a svou žádost odůvodní. Náležitá pozornost musí být věnována nutnosti zajistit nepřetržitý bezpečný provoz plynárenské soustavy.
 Do tří dnů od oznámení žádosti Komise členský stát nebo příslušný orgán své opatření změní a oznámí to Komisi, nebo Komisi informuje o důvodech, proč s žádostí nesouhlasí. V tom případě může Komise do tří dnů od oznámení důvodů, proč členský stát nebo příslušný orgán s žádostí nesouhlasí, svou žádost změnit nebo vzít zpět nebo svolat schůzku s členským státem nebo příslušným orgánem, a pokud to považuje za nutné, i se skupinou GCG, aby s nimi záležitost projednala. Komise svou žádost o jakoukoli změnu opatření podrobně odůvodní. Členský stát nebo příslušný orgán ke stanovisku Komise plně přihlédnou. Pokud se konečné rozhodnutí příslušného orgánu nebo členského státu liší od stanoviska Komise, příslušný orgán nebo členský stát své rozhodnutí odůvodní.
 7. Komise po konzultaci se skupinou GCG vytvoří stálý rezervní seznam pro monitorovací pracovní skupinu složenou z odborníků z odvětví a zástupců Komise. V případě potřeby může být monitorovací pracovní skupina vyslána mimo Unii a ve spolupráci s dodavatelskými a tranzitními třetími zeměmi sledovat toky plynu do Unie a podávat o nich zprávy.
 8. Příslušný orgán poskytne středisku Komise ERCC informace o případné potřebě pomoci. Středisko ERCC posoudí celkovou situaci a poskytne poradenství ohledně pomoci, která by měla být poskytnuta nejvíce dotčeným členským státům a případně i třetím zemím.
 1. Požádá-li členský stát o uplatnění solidárního opatření podle tohoto článku, členský stát, jež je přímo propojen s žádajícím členským státem, nebo pokud tak daný členský stát stanoví, jeho příslušný orgán nebo provozovatel přepravní soustavy či provozovatel distribuční soustavy přijmou, aniž by pokud možno vznikly nebezpečné situace, nezbytná opatření s cílem zajistit, aby se do té doby, než budou zajištěny dostatečné dodávky plynu zákazníkům chráněným v rámci solidarity v žádajícím členském státě, v nezbytném rozsahu snížily nebo nepokračovaly dodávky plynu na jeho území zákazníkům jiným než chráněným


text:
v rámci solidarity. Žádající členský stát zajistí, aby příslušný objem plynu byl na jeho území skutečně dodán zákazníkům chráněným v rámci solidarity.
 Ve výjimečných případech a na řádně odůvodněnou žádost příslušného provozovatele elektroenergetické přenosové soustavy či plynárenské přepravní soustavy mohou i nadále pokračovat dodávky plynu některým kriticky důležitým plynovým elektrárnám, vymezeným v čl. 11 odst. 7, v členském státě poskytujícím solidární pomoc, pokud by výpadek dodávek plynu do těchto zařízení měl za následek vážné škody pro fungování elektroenergetické soustavy nebo by ohrozil těžbu nebo přepravu plynu.
 2. Členský stát rovněž poskytne solidární opatření jinému členskému státu, s nímž je propojen přes třetí zemi, nejsou-li tyto toky přes třetí zemi omezeny. Takové rozšíření opatření podléhá dohodě mezi příslušnými členskými státy, které případně zapojí třetí zemi, přes niž jsou propojeny.
 3. Solidární opatření je přijímáno jako krajní řešení a použije se pouze tehdy, pokud žádající členský stát:
 i přes uplatnění opatření uvedeného v čl. 11 odst. 3 nebyl schopen pokrýt deficit dodávek plynu svým zákazníkům chráněným v rámci solidarity;
 vyčerpal veškerá tržní opatření a veškerá opatření stanovená v jeho plánu pro stav nouze;
 oznámil Komisi a příslušným orgánům všech členských států, s nimiž je propojen buď přímo, nebo v souladu s odstavcem 2 přes třetí zemi, svou výslovnou žádost o solidární pomoc, ke které připojil popis provedených opatření uvedených v písmenu b) tohoto odstavce;
 se zaváže, že členskému státu poskytujícímu solidární pomoc zaplatí spravedlivou a bezodkladnou kompenzaci podle odstavce 8.
 4. Pokud by žádajícímu členskému státu mohl solidární pomoc poskytnout více než jeden členský stát, pokusí se žádající členský stát po konzultaci všech členských států, od nichž se vyžaduje, aby poskytovaly solidární pomoc, získat co nejvýhodnější nabídku z hlediska nákladů, rychlosti dodání, spolehlivosti a diverzifikace dodávek plynu. Dotčené členské státy poskytnou tyto nabídky v co největší míře a co nejdéle na základě dobrovolných opatření na straně poptávky, než přistoupí k netržním opatřením.
 5. Pokud se ukáže, že tržní opatření jsou nedostatečná k tomu, aby členský stát poskytující solidární pomoc vyřešil deficit dodávek plynu zákazníkům chráněným v rámci solidarity v žádajícím členském státě, může členský stát poskytující solidární pomoc v zájmu splnění povinností stanovených v odstavcích 1 a 2 zavést netržní opatření.
 6. Příslušný orgán žádajícího členského státu okamžitě informuje Komisi a příslušné orgány dotčených členských států poskytujících solidární pomoc, dojde-li na jeho území k pokrytí dodávek plynu zákazníkům chráněným v rámci solidarity, nebo pokud jsou povinnosti podle odstavců 1 a 2 na základě jeho potřeb sníženy, nebo pozastaveny na žádost členského státu přijímajícího solidární pomoc.
 7. Povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2 se použijí s výhradou technicky bezpečného a spolehlivého fungování plynárenské soustavy členského státu poskytujícího solidární pomoc a s výhradou omezení daného maximální exportní kapacitou propojení infrastruktury příslušného členského státu vůči žádajícímu členskému státu. Technická, právní a finanční ujednání mohou tyto okolnosti zohlednit, zejména ty, za nichž se na trhu dosáhne až maximální propojovací kapacita.
 8. Solidární pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje na základě kompenzace. Členský stát žádající o solidární pomoc bezodkladně vyplatí spravedlivou kompenzaci členskému státu poskytujícímu solidární


text:
pomoc, nebo bezodkladnou platbu této kompenzace zajistí. Tato spravedlivá kompenzace pokrývá alespoň:
 plyn dodaný na území žádajícího členského státu;
 veškeré další příslušné a přiměřené náklady vzniklé při poskytování solidární pomoci, případně včetně nákladů na opatření, která mohla být stanovena předem;
 náhradu za případnou kompenzaci vyplývající ze soudních řízení, rozhodčích či obdobných řízení a vyrovnání a související náklady na tato řízení, do nichž je zapojen členský stát poskytující solidární pomoc a která jsou vedena vůči subjektům zapojeným do poskytování takové solidární pomoci.
 Spravedlivá kompenzace podle prvního pododstavce zahrnuje mimo jiné všechny přiměřené náklady, které při provádění tohoto článku členskému státu poskytujícímu solidární pomoc vzniknou v důsledku povinnosti vyplatit kompenzaci vyplývající ze základních práv zaručených právem Unie a z platných mezinárodních závazků, a další přiměřené náklady vzniklé v důsledku vyplacení kompenzace podle vnitrostátních pravidel pro poskytování kompenzace.
 Do 1. prosince 2018 přijmou členské státy za účelem provádění prvního a druhého pododstavce tohoto odstavce nezbytná opatření, a to zejména technická, právní a finanční ujednání podle odstavce 10. V rámci těchto opatření mohou být stanoveny praktické postupy pro bezodkladnou úhradu.
 9. Členské státy zajistí, aby byla ustanovení tohoto článku prováděna v souladu se Smlouvami, s Listinou základních práv Evropské unie a s platnými mezinárodními závazky. Za tímto účelem přijmou nezbytná opatření.
 10. Do 1. prosince 2018 přijmou členské státy nezbytná opatření, včetně opatření dohodnutých v rámci technických, právních a finančních ujednání, s cílem zajistit, aby byl plyn dodáván zákazníkům, kteří jsou chráněni v rámci solidarity, v žádajícím členském státě v souladu s odstavci 1 a 2. Technická, právní a finanční ujednání se dohodnou mezi členskými státy, které jsou propojeny přímo nebo v souladu s odstavcem 2 přes třetí zemi, a jsou popsána v jejich příslušných plánech pro stav nouze. Tato ujednání mohou mimo jiné zahrnovat tyto prvky:
 provozní bezpečnost sítí;
 ceny plynu, které mají být použity, nebo metodiky pro jejich stanovení, s ohledem na dopady na fungování trhu;
 využití propojení včetně obousměrné kapacity a podzemního skladování plynu;
 objemy plynu nebo metodiku pro jejich stanovení;
 kategorie nákladů, které budou muset být zahrnuty do spravedlivé a bezodkladné kompenzace a mohou zahrnovat škody za omezení průmyslové výroby;
 uvedení metody, jak by mohla být spravedlivá kompenzace vypočítána.
 Finanční ujednání dohodnuté mezi členskými státy před oznámením žádosti o solidární pomoc obsahuje ustanovení, která umožňují výpočet spravedlivé kompenzace přinejmenším za veškeré příslušné a přiměřené náklady vzniklé při poskytování solidární pomoci, a závazek, že tato kompenzace bude vyplacena.
 V rámci každého mechanismu kompenzace se poskytnou pobídky k účasti na tržních řešeních, jako jsou aukce a mechanismy na straně poptávky. Tento mechanismus nesmí vytvářet nevhodné pobídky, včetně pobídek finančního rázu, vedoucí účastníky trhu k tomu, aby odložili svá opatření do doby, kdy budou použita netržní opatření. Všechny mechanismy kompenzace nebo alespoň jejich shrnutí jsou obsaženy v plánech pro stav nouze.
 11. Pokud může členský stát pokrýt spotřebu plynu svých zákazníků chráněných v rámci solidarity z vlastní těžby, je v tomto rozsahu osvobozen od povinnosti uzavírat za účelem obdržení solidární pomoci technická, právní a finanční ujednání se členskými státy, s nimiž je propojen


text:
přímo nebo v souladu s odstavcem 2 přes třetí zemi. Touto výjimkou není dotčena povinnost příslušného členského státu poskytovat solidární pomoc jiným členským státům podle tohoto článku.
 12. Komise do 1. prosince 2017 a po konzultaci se skupinou GCG stanoví právně nezávazné pokyny pro klíčové prvky technických, právních a finančních ujednání, týkající se zejména toho, jak prvky uvedené v odstavcích 8 a 10 uplatňovat v praxi.
 13. V případě, že se členské státy nedohodnou na nezbytných technických, právních a finančních ujednáních do 1. října 2018, může Komise po konzultaci s dotčenými příslušnými orgány navrhnout rámec pro takováto opatření, v němž stanoví zásady nezbytné k zajištění jejich fungování, které vycházejí z pokynů Komise uvedených v odstavci 12. Členské státy dokončí svá ujednání do 1. prosince 2018, přičemž v co nejvyšší míře zohlední návrh Komise.
 14. Použitelnost tohoto článku není dotčena, jestliže se členské státy na technických, právních a finančních ujednání nedohodnou nebo je nedokončí. V takovém případě se dotčené členské státy dohodnou na nezbytných opatřeních ad hoc a členský stát žádající o solidární pomoc učiní závazek v souladu s odst. 3 písm. d).
 15. Povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se přestanou uplatňovat okamžitě po vyhlášení konce stavu nouze, nebo pokud Komise dospěje v souladu s čl. 11 odst. 8 prvním pododstavcem k závěru, že vyhlášení stavu nouze není oprávněné nebo již přestalo být oprávněné.
 16. Pokud Unii v souvislosti s opatřeními, jež jsou členské státy povinny podle tohoto článku přijmout, vzniknou náklady v důsledku jakékoli odpovědnosti jiné než odpovědnosti za protiprávní úkony nebo protiprávní jednání podle čl. 340 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU, jsou jí tyto náklady nahrazeny členským státem přijímajícím solidární pomoc.
 1. Pokud členský stát vyhlásil jednu z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1, dotčené plynárenské podniky zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu každý den zejména tyto informace:
 denní prognózy poptávky po plynu a jeho nabídky na další tři dny v milionech krychlových metrů za den (mil. m3/d);
 tok plynu za den ve všech přeshraničních vstupních a výstupních bodech, jakož i ve všech místech připojení těžebního zařízení, zásobníku či terminálu LNG k síti, vyjádřený v milionech krychlových metrů za den (mil. m3/d);
 2. Komise může v případě stavu nouze na regionální úrovni nebo na úrovni Unie požádat příslušný orgán uvedený v odstavci 1, aby jí neprodleně poskytl přinejmenším:
 informace stanovené v odstavci 1;
 informace o plánovaných opatřeních, která má příslušný orgán uskutečnit a která již provedl s cílem zmírnit stav nouze, jakož i informace o jejich účinnosti;
 3. Po skončení stavu nouze příslušný orgán uvedený v odstavci 1 co nejdříve – a nejpozději šest týdnů po odvolání stavu nouze – poskytne Komisi podrobné posouzení stavu nouze a účinnosti provedených opatření, včetně posouzení hospodářského dopadu stavu nouze, dopadu na odvětví elektroenergetiky a pomoci poskytnuté Unii a jejím členským státům nebo obdržené od Unie a jejích členských států. Toto posouzení se zpřístupní skupině GCG a zohlední se v aktualizacích plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze.
 Komise provede analýzu posouzení dodaných příslušnými orgány


text:
a její výsledky předloží v souhrnné podobě členským státům, Evropskému parlamentu a skupině GCG.
 4. Bez ohledu na to, zda byl vyhlášen stav nouze, může za řádně zdůvodněných okolností příslušný orgán nejvíce dotčeného členského státu požadovat od plynárenských podniků, aby mu poskytly informace podle odstavce 1 nebo dodatečné informace nezbytné k posouzení celkové situace v oblasti dodávek plynu v daném členském státě nebo v jiných členských státech, a to včetně informací smluvních, kromě informací o cenách. Komise si může od příslušných orgánů vyžádat informace poskytnuté plynárenskými podniky podle tohoto odstavce za předpokladu, že Komisi již nebyly stejné informace předány.
 5. Pokud se Komise domnívá, že dodávky plynu v Unii nebo v části Unie jsou nebo pravděpodobně budou vystaveny riziku, které může vést k vyhlášení jedné z krizových úrovní uvedených v čl. 11 odst. 1, může od dotčených příslušných orgánů požadovat, aby shromáždily informace nutné k posouzení situace v oblasti dodávek plynu a aby jí tyto informace poskytly. Komise své posouzení sdílí se skupinou GCG.
 6. Aby příslušné orgány a Komise mohly posoudit situaci v oblasti bezpečnosti dodávek plynu na vnitrostátní a regionální úrovni a úrovni Unie, každý plynárenský podnik oznámí:
 dotčenému příslušnému orgánu následující podrobnosti smluv o dodávkách plynu s přeshraničním rozměrem a dobou trvání delší než jeden rok, které tento podnik uzavřel za účelem dodání plynu:
 dobu trvání smlouvy;
 roční smluvně dohodnuté objemy;
 smluvně dohodnuté nejvyšší denní objemy pro případ vyhlášení výstrahy nebo stavu nouze;
 smluvená místa dodávek;
 minimální denní a měsíční objemy plynu;
 podmínky pro pozastavení dodávek plynu;
 informaci o tom, zda daná smlouva samostatně nebo kumulativně s jeho smlouvami se stejným dodavatelem či jeho přidruženými společnostmi odpovídá v nejvíce dotčeném členském státě prahové hodnotě 28 % uvedené v odst. 6 písm. b) nebo zda tuto hodnotu překračuje;
 příslušnému orgánu nejvíce dotčeného členského státu ihned poté, co je uzavře nebo změní, své smlouvy o dodávkách plynu s dobou platnosti delší než jeden rok, které byly uzavřeny nebo změněny dne 1. listopadu 2017 nebo po tomto dni a které samostatně nebo kumulativně s jeho smlouvami se stejným dodavatelem nebo jeho přidruženými společnostmi odpovídají 28 % roční spotřeby plynu v tomto členském státě, která má být vypočítána na základě nejnovějších dostupných údajů, nebo tuto hodnotu překračují. Plynárenské podniky kromě toho do 2. listopadu 2018 oznámí příslušnému orgánu všechny stávající smlouvy, jež splňují stejné podmínky. Oznamovací povinnost se nevztahuje na informace o cenách a na změny, které se týkají výhradně ceny plynu. Oznamovací povinnost se rovněž vztahuje na všechny obchodní dohody, které jsou významné pro plnění smlouvy o dodávkách plynu, kromě informací o cenách.
 Příslušný orgán oznámí údaje uvedené v prvním pododstavci písm. a) Komisi v anonymizované podobě. V případě uzavření nových smluv nebo změn stávajících smluv se celý soubor údajů oznámí do konce září příslušného roku. Má-li příslušný orgán pochybnosti, zda daná smlouva obdržená podle prvního pododstavce písm. b) neohrozí bezpečnost dodávek plynu v některém členském státě nebo regionu, oznámí tuto smlouvu Komisi.
 7. Za okolností řádně odůvodněných potřebou zaručit transparentnost klíčových smluv o dodávkách plynu relevantních pro bezpečnost dodávek


text:
plynu a pokud se příslušný orgán nejvíce dotčeného členského státu nebo Komise domnívá, že daná smlouva o dodávkách plynu může ohrozit bezpečnost dodávek plynu v členském státě, regionu nebo Unii, může příslušný orgán členského státu nebo Komise tento plynárenský podnik požádat o poskytnutí smlouvy pro účely posouzení jejích dopadů na bezpečnost dodávek plynu, kromě informací o cenách. Žádost musí být odůvodněna a může se týkat rovněž podrobností kterýchkoli jiných obchodních dohod, které jsou významné pro plnění smlouvy o dodávkách plynu, kromě informací o cenách. Odůvodnění zahrnuje přiměřenost příslušné administrativní zátěže.
 8. Příslušné orgány, jež obdrží informace na základě odst. 6 písm. b) nebo odstavce 7 tohoto článku, obdržené informace do tří měsíců posoudí z hlediska bezpečnosti dodávek plynu a výsledky svého posouzení předloží Komisi.
 9. Příslušný orgán zohlední informace obdržené podle tohoto článku při přípravě posouzení rizik, plánu preventivních opatření a plánu pro stav nouze nebo při jejich aktualizacích. Komise může přijmout stanovisko, v němž příslušnému orgánu navrhne, aby na základě informací obdržených podle tohoto článku posouzení rizik nebo plány změnil. Dotčený příslušný orgán přezkoumá posouzení rizik a plány, jichž se žádost týká, postupem podle čl. 8 odst. 9.
 10. Do 2. května 2019 stanoví členské státy pravidla týkající se sankcí za porušení odstavce 6 nebo 7 tohoto článku ze strany plynárenských podniků a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
 11. Pro účely tohoto článku se „nejvíce dotčeným členským státem“ rozumí členský stát, v němž smluvní strana dané smlouvy uskutečňuje většinu prodeje plynu nebo je v něm usazena většina jejích zákazníků.
 12. Všechny smlouvy nebo smluvní informace obdržené na základě odstavců 6 a 7 a příslušná posouzení provedená příslušnými orgány nebo Komisí zůstanou důvěrné. Příslušné orgány a Komise zajistí zachovávání jejich plné důvěrnosti.
 1. Veškeré obchodně citlivé informace obdržené, vyměněné nebo předané podle čl. 14 odst. 4, 5, 6, 7 a 8 a článku 18, s výjimkou výsledků posouzení uvedených v čl. 14 odst. 3 a 5, jsou důvěrné a vztahují se na ně podmínky pro zachovávání služebního tajemství podle tohoto článku.
 2. Povinnost zachovávat služební tajemství se vztahuje na tyto osoby, které přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.:
 osoby, které pracují nebo pracovaly pro Komisi;
 auditory a znalce pověřené Komisí;
 osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány a národní regulační orgány nebo pro další příslušné orgány;
 auditory a odborníky pověřené příslušnými orgány a národními regulačními orgány nebo dalšími příslušnými orgány.
 3. Aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo, ostatní ustanovení tohoto nařízení nebo jiné příslušné právní předpisy Unie, žádné důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 2 obdržely při plnění svých povinností, nesmí být vyzrazeny jiné osobě ani orgánu, kromě obecných nebo souhrnných informací, na jejichž základě není možné identifikovat jednotlivého účastníka trhu ani konkrétní trh.
 4. Aniž jsou dotčeny případy, na něž se vztahuje trestní právo, mohou Komise, příslušné orgány a národní regulační orgány, subjekty nebo osoby, které přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení, použít tyto důvěrné informace pouze v rámci


text:
plnění svých povinností a výkonu svých funkcí. Jiné orgány, subjekty nebo osoby mohou tyto informace použít pro účel, pro který jim byly poskytnuty, nebo v souvislosti se správním nebo soudním řízením, které se specificky týká výkonu jejich funkcí.
 Spolupráce se smluvními stranami Energetického společenství
 1. Pokud členské státy a smluvní strany Energetického společenství spolupracují při vypracovávání posouzení rizik a plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze, může taková spolupráce zahrnovat zejména určení interakce a korelace rizik a konzultace s cílem zajistit přeshraniční soudržnost plánů preventivních opatření a plánů pro stav nouze.
 2. S ohledem na odstavec 1 se smluvní strany Energetického společenství mohou na základě pozvání ze strany Komise účastnit zasedání skupiny GCG týkajících se všech otázek společného zájmu.
 Komise soustavně sleduje opatření k zajištění bezpečnosti dodávek plynu a pravidelně podává zprávy skupině GCG.
 Na základě posouzení uvedených v čl. 8 odst. 7 Komise do 1. září 2023 vypracuje závěry ohledně možných způsobů, jak zvýšit bezpečnost dodávek plynu na úrovni Unie, a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, do níž v nezbytných případech zahrne legislativní návrhy na změnu tohoto nařízení.
 Posouzení rizik, plány preventivních opatření, plány pro stav nouze a všechny další dokumenty se Komisi oznamují elektronicky prostřednictvím platformy CIRCABC.
 Veškerá korespondence v souvislosti s oznámením probíhá elektronicky.
 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 8, čl. 7 odst. 5 a čl. 8 odst. 5 je Komisi svěřena na dobu pěti let ode dne 1. listopadu 2017. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 8, čl. 7 odst. 5 a čl. 8 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu datu, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 8, čl. 7 odst. 5 a čl. 8 odst. 5 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 1. Toto nařízení se nevztahuje na Maltu a na Kypr, dokud nebude na jejich území dodáván plyn. V případě Malty a Kypru budou povinnosti stanovené v následujících ustanoveních a volby, které jsou podle nich tyto členské státy oprávněny učinit, splněny a provedeny ve stanovené lhůtě vypočtené od data, kdy bude na jejich území poprvé dodán plyn:
 v případě čl. 2 bodu 5, čl. 3 odst. 2, čl. 7 odst.


text:
5 a čl. 14 odst. 6 písm. a): 12 měsíců;
 v případě čl. 6 odst. 1: 18 měsíců;
 v případě čl. 8 odst. 7: 24 měsíců;
 v případě čl. 5 odst. 4: 36 měsíců;
 v případě čl. 5 odst. 1: 48 měsíců.
 Za účelem splnění povinnosti obsažené v čl. 5 odst. 1 mohou Malta a Kypr uplatňovat ustanovení obsažená v čl. 5 odst. 2, a to i použitím netržních opatření na straně poptávky.
 2. Povinnosti související s činností rizikových skupin stanovené v článcích 7 a 8, pokud jde o rizikové skupiny jižního koridoru pro přepravu plynu a východního Středomoří, začnou platit ode dne zahájení zkušebního provozu hlavní infrastruktury či plynovodu.
 3. Po dobu, po kterou má Švédsko přístup k plynu prostřednictvím propojení výhradně z Dánska jako svého jediného zdroje plynu a jediného možného poskytovatele solidární pomoci, se Dánsko a Švédsko osvobozují od povinnosti uvedené v čl. 13 odst. 10 uzavřít technická, právní a finanční ujednání za účelem zajištění solidární pomoci ze strany Švédska Dánsku. Tato úprava se nedotýká povinnosti Dánska poskytovat solidární pomoc a za tímto účelem uzavřít nezbytná technická, právní a finanční ujednání podle článku 13.
 Nařízení (EU) č. 994/2010 se zrušuje.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
 Toto nařízení vstupuje v platnost čtvrtým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Ustanovení čl. 13 odst. 1 až 6, čl. 13 odst. 8 prvního a druhého pododstavce, čl. 13 odst. 14 a 15 se však použijí ode dne 1. prosince 2018.
 (1) Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 70.
 (2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 12. září 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2017.
 (6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003 (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15).
 (7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36).
 (8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a o zrušení směrnice Rady 2004/67/ES (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1).
 (9) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).
 (10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES ze dne 18. ledna 2006 o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 22).
 (11) Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).
 (12) Nařízení Komise (EU) č. 312/2014 ze dne 26. března 2014, kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích


text:
(Úř. věst. L 91, 27.3.2014, s. 15).
 (13) Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
 (14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).
 Rizikové skupiny členských států představující základ pro spolupráci vyplývající z rizika, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 7, zahrnují:
 Rizikové skupiny závislé na dodávce plynu z východu:
 Ukrajina: Bulharsko, Česká republika, Německo, Řecko, Chorvatsko, Itálie, Lucembursko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko;
 Bělorusko: Belgie, Česká republika, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Slovensko;
 Baltské moře: Belgie, Česká republika, Dánsko, Německo, Francie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Slovensko, Švédsko;
 Severovýchodní oblast: Estonsko, Lotyšsko, Litva, Finsko;
 Trans-balkánská oblast: Bulharsko, Řecko, Rumunsko.
 Rizikové skupiny závislé na dodávce plynu ze Severního moře:
 Norsko: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko, Švédsko, Spojené království;
 plyn s nízkou výhřevnou hodnotou: Belgie, Německo, Francie, Nizozemsko;
 Dánsko: Dánsko, Německo, Lucembursko, Nizozemsko, Švédsko;
 Spojené království: Belgie, Německo, Irsko, Lucembursko, Nizozemsko, Spojené království.
 Rizikové skupiny závislé na dodávce plynu ze severní Afriky:
 Alžírsko: Řecko, Španělsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Malta, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko;
 Libye: Chorvatsko, Itálie, Malta, Rakousko, Slovinsko.
 Rizikové skupiny závislé na dodávce plynu z jihovýchodu:
 Jižní koridor pro přepravu plynu – kaspická oblast: Bulharsko, Řecko, Chorvatsko, Itálie, Maďarsko, Malta, Rakousko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko;
 Východní Středomoří: Řecko, Itálie, Kypr, Malta.
 Výpočet vzorce N – 1
 1. Definice vzorce N – 1
 Vzorec N – 1 popisuje schopnost technické kapacity plynárenské infrastruktury uspokojit celkovou poptávku po zemním plynu v oblasti výpočtu v případě narušení jediné největší plynárenské infrastruktury v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, ke které dochází se statistickou pravděpodobností jednou za 20 let.
 Plynárenská infrastruktura zahrnuje plynárenskou přepravní soustavu, včetně propojení, a těžební zařízení, zařízení LNG a skladovací zařízení propojená s oblastí výpočtu.
 Technická kapacita všech zbývajících dostupných plynárenských infrastruktur se v případě narušení jediné největší plynárenské infrastruktury musí přinejmenším rovnat součtu celkové denní poptávky po plynu v oblasti výpočtu v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, ke které dochází se statistickou pravděpodobností jednou za 20 let.
 Níže vypočtené výsledky vzorce N – 1 se musí přinejmenším rovnat 100 %.
 2. Metoda výpočtu vzorce N – 1
 Parametry použité při výpočtu musí být jasně popsané a odůvodněné.
 K výpočtu EPm se předává podrobný seznam vstupních bodů a jejich jednotlivých kapacit.
 3. Definice parametrů vzorce N – 1
 „Oblastí výpočtu“ se rozumí zeměpisná oblast, pro niž se vypočítá vzorec N – 1, jak je stanovena příslušným orgánem.
 „Dmax“: celková denní poptávka po plynu (v milionech m3/den) v oblasti výpočtu v období jednoho dne s výjimečně vysokou poptávkou, k níž dochází se statistickou pravděpodobností jednou za 20 let.
 „EPm“: technická kapacita vstupních bodů (v milionech m3/den) jiných než těžební kapacity, kapacity LNG a skladovací kapacity, na něž se vztahuje Pm, LNGm a Sm, tj. součet technických kapacit všech hraničních vstupních bodů,


text:
jež jsou schopny zásobovat oblast výpočtu zemním plynem.
 „Pm“: maximální technická těžební kapacita (v milionech m3/den), tj. součet maximálních možných technických denních objemů těžby všech zařízení na těžbu plynu, které mohou být dodány do vstupních bodů v oblasti výpočtu.
 „Sm“: maximální technická skladovací schopnost (v milionech m3/den), tj. součet maximální denní technické použitelné kapacity všech skladovacích zařízení, která může být dodána do vstupních bodů v oblasti výpočtu, s přihlédnutím k jejich fyzikálním vlastnostem.
 „LNGm“: maximální technická kapacita zařízení LNG (v milionech m3/den), tj. součet maximálních denních technických výstupních kapacit všech zařízení LNG v oblasti výpočtu s přihlédnutím ke kritickým prvkům, jako je vyložení, pomocné služby, prozatímní skladování a znovuzplynování LNG a technická výstupní kapacita pro dodávky do soustavy.
 „Im“: technická kapacita jediné největší plynárenské infrastruktury (v milionech m3/den) s nejvyšší kapacitou dodávek plynu v oblasti výpočtu. Pokud je na společnou přívodnou či odvodnou plynárenskou infrastrukturu napojeno několik plynárenských infrastruktur, které nejsou schopny samostatného provozu, považují se za jedinou plynárenskou infrastrukturu.
 4. Výpočet vzorce N – 1 za použití opatření na straně poptávky
 „Deff“ se rozumí část „Dmax“ (v milionech m3/den), kterou lze v případě narušení dodávek plynu včas a dostatečným způsobem pokrýt tržními opatřeními na straně poptávky v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. c) a čl. 5 odst. 2.
 5. Výpočet vzorce N – 1 na regionální úrovni
 Oblast výpočtu uvedená v bodě 3 se v příslušných případech rozšíří na vhodnou regionální úroveň, jak stanoví příslušné orgány dotčených členských států. Výpočet může být rovněž rozšířen na regionální úroveň rizikové skupiny, je-li tak dohodnuto s příslušnými orgány rizikové skupiny. K výpočtu vzorce N – 1 na regionální úrovni se použije jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu. Jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu pro region je největší plynárenská infrastruktura v regionu, která přímo či nepřímo přispívá k zásobování členských států v daném regionu plynem a je definována v posouzení rizik.
 Výpočet vzorce N – 1 na regionální úrovni může nahradit výpočet vzorce N – 1 na národní úrovni pouze v případě, kdy ze společného posouzení rizik vyplývá, že jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu má zásadní význam z hlediska zásobování všech dotčených členských států plynem.
 Na úrovni rizikové skupiny se pro výpočty uvedené v čl. 7 odst. 4 použije jediná největší plynárenská infrastruktura společného zájmu pro rizikové skupiny uvedené v příloze I.
 Permanentní obousměrná kapacita
 Pro provedení ustanovení stanovených v této příloze může jako příslušný orgán jednat národní regulační orgán, pokud tak rozhodne daný členský stát.
 Pro umožnění nebo zlepšení obousměrné kapacity propojení nebo pro získání či prodloužení výjimky z této povinnosti provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách propojení předloží po konzultaci se všemi provozovateli přepravní soustavy, jichž by se to mohlo dotknout, svým příslušným orgánům („dotčeným příslušným orgánům“) a jejich regulačním orgánům („dotčeným regulačním orgánům“):
 návrh na umožnění permanentní fyzické kapacity pro přepravu plynu oběma směry v zájmu permanentní obousměrné kapacity, pokud jde o zpětný tok plynu („fyzická kapacita zpětného toku“), nebo
 Provozovatelé přepravní soustavy se vynasnaží předložit společný návrh nebo žádost o udělení výjimky. V případě návrhu, který


text:
by umožnil obousměrnou kapacitu, mohou provozovatelé přepravní soustavy předložit odůvodněný návrh na přeshraniční alokaci nákladů. Předložení návrhu se pro všechna propojení, která existovala ke dni 1. listopadu 2017, uskuteční nejpozději 1. prosince 2018 a pro nová propojení po dokončení fáze studie proveditelnosti, ale před zahájením fáze podrobného technického návrhu.
 Po obdržení návrhu nebo žádosti o udělení výjimky dotčené příslušné orgány neprodleně konzultují ohledně daného návrhu nebo žádosti o udělení výjimky příslušné orgány a v případě, že nejsou příslušnými orgány, rovněž národní regulační orgány členského státu, který by podle posouzení rizik mohl mít z kapacity zpětného toku prospěch, agenturu a Komisi. Konzultované orgány mohou vydat stanovisko do čtyř měsíců od obdržení žádosti o konzultaci.
 Dotčené regulační orgány přijmou do šesti měsíců po obdržení společného návrhu v souladu s čl. 5 odst. 6 a 7 a po konzultaci s dotčenými předkladateli projektu koordinovaná rozhodnutí o přeshraniční alokaci investičních nákladů, jež má každý provozovatel přenosové soustavy v rámci projektu nést. Nedosáhnou-li dotčené regulační orgány ve stanovené lhůtě dohody, neprodleně o tom uvědomí dotčené příslušné orgány.
 Dotčené příslušné orgány na základě posouzení rizik, informací uvedených v čl. 5 odst. 5 tohoto nařízení, stanovisek obdržených po konzultaci podle bodu 3 této přílohy a s přihlédnutím k bezpečnosti dodávek plynu a přispění k vnitřnímu trhu s plynem přijmou koordinované rozhodnutí. Toto koordinované rozhodnutí musí být přijato do dvou měsíců. Tato dvouměsíční lhůta začíná běžet po uplynutí čtyřměsíční lhůty vyhrazené pro vydání stanovisek uvedených v bodě 3 této přílohy, pokud nebyla všechna stanoviska obdržena již dříve, nebo po uplynutí šestiměsíční lhůty uvedené v bodě 4 této přílohy, v níž mají dotčené regulační orgány přijmout koordinované rozhodnutí. Tímto koordinovaným rozhodnutím:
 se schválí návrh na obousměrnou kapacitu. Takové rozhodnutí obsahuje analýzu nákladů a přínosů, harmonogram provedení a opatření pro následné využití této kapacity a je doplněno o koordinované rozhodnutí o přeshraniční alokaci nákladů uvedené v bodě 4 a je vypracováno dotčenými regulačními orgány;
 se udělí či prodlouží dočasná výjimka na dobu nejvýše čtyř let, pokud z analýzy nákladů a přínosů zahrnuté v rozhodnutí vyplývá, že by kapacita zpětného toku nezlepšila bezpečnost dodávek plynu v žádném příslušném členském státě, nebo pokud by byly investiční náklady podstatně vyšší než předpokládané přínosy pro bezpečnost dodávek plynu, nebo
 se od provozovatelů přepravní soustavy požaduje, aby svůj návrh nebo žádost o udělení výjimky přepracovali a nejpozději do čtyř měsíců znovu podali.
 Dotčené příslušné orgány neprodleně předloží koordinované rozhodnutí příslušným orgánům a národním regulačním orgánům, které předložily stanovisko v souladu s bodem 3, dotčeným regulačním orgánům, agentuře a Komisi, včetně stanovisek obdržených v návaznosti na konzultaci podle bodu 3.
 Dotčené příslušné orgány uvedené v bodě 6 mohou do dvou měsíců od obdržení koordinovaného rozhodnutí vznést proti koordinovanému rozhodnutí námitky a předložit je dotčeným příslušným orgánům, které rozhodnutí přijaly, agentuře a Komisi. Námitky se omezí na skutečnosti a posouzení, zejména na přeshraniční alokaci nákladů, která nebyla předmětem konzultace podle bodu 3.
 Agentura vydá do tří měsíců po obdržení koordinovaného rozhodnutí podle bodu 6 stanovisko k prvkům koordinovaného rozhodnutí s přihlédnutím ke všem možným námitkám a předloží


text:
je všem dotčeným příslušným orgánům a příslušným orgánům uvedeným v bodě 6 i Komisi.
 Komise může do čtyř měsíců po obdržení stanoviska vydaného agenturou podle bodu 8 přijmout rozhodnutí požadující změny koordinovaného rozhodnutí. Každé takové rozhodnutí Komise se přijme na základě kritérií stanovených v bodě 5, důvodů pro rozhodnutí dotčených orgánů a stanoviska agentury. Dotčené příslušné orgány vyhoví žádosti Komise změnou svého rozhodnutí ve lhůtě čtyř týdnů.
 Nevyjádří-li se Komise ve výše uvedené čtyřměsíční lhůtě, má se za to, že vůči rozhodnutí dotčených příslušných orgánů nemá námitky.
 Pokud nebyly dotčené příslušné orgány schopny přijmout koordinované rozhodnutí ve lhůtě stanovené v bodě 5 nebo pokud dotčené regulační orgány nebyly schopny dosáhnout dohody o alokaci nákladů ve lhůtě stanovené v bodě 4, dotčené příslušné orgány informují agenturu a Komisi nejpozději v den uplynutí lhůty. Do čtyř měsíců od obdržení těchto informací Komise přijme po případné konzultaci s agenturou rozhodnutí, které zahrnuje všechny prvky koordinovaného rozhodnutí uvedené v bodě 5, s výjimkou přeshraniční alokace nákladů, a toto rozhodnutí předloží dotčeným příslušným orgánům a agentuře.
 Vyžaduje-li rozhodnutí Komise podle bodu 10 této přílohy obousměrnou kapacitu, přijme agentura do tří měsíců ode dne přijetí rozhodnutí Komise rozhodnutí týkající se přeshraniční alokace nákladů v souladu s čl. 5 odst. 7 tohoto nařízení. Agentura před přijetím tohoto rozhodnutí konzultuje dotčené regulační orgány a provozovatele přepravní soustavy. Musí-li agentura požádat o doplňující informace, je možno tříměsíční lhůtu prodloužit o další dva měsíce. Tato dodatečná lhůta začíná plynout prvním dnem po obdržení úplných informací.
 Komise, agentura, příslušné orgány, národní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy zachovávají důvěrnost obchodně citlivých informací.
 Výjimky z povinnosti umožnit obousměrnou kapacitu udělené podle nařízení (EU) č. 994/2010 zůstávají v platnosti, pokud Komise nebo ostatní dotčené členské státy nepožádají o revizi nebo dokud neuplyne jejich doba trvání.
 Šablona pro společné posouzení rizik
 Tato šablona se vyplní v jazyce dohodnutém v rámci rizikové skupiny.
 Členské státy v rizikové skupině
 Název příslušných orgánů odpovědných za přípravu tohoto posouzení rizik (1)
 1. Popis soustavy
 Uveďte stručný popis plynárenské soustavy rizikové skupiny, který zahrne:
 hlavní číselné údaje o spotřebě plynu (2): roční konečná spotřeba plynu (v miliardách m3) a rozpis dle typu zákazníků (3), období poptávkové špičky (celkem a rozpis dle kategorie spotřebitelů v milionech m3/den);
 popis fungování plynárenské soustavy v rizikové skupině: hlavní toky (vstup, výstup a tranzit), kapacita infrastruktury vstupních a výstupních bodů do regionu i z něj a pro každý členský stát, včetně míry využití, zařízení LNG (maximální denní kapacita, míra využití a režim přístupu) atd.;
 v nejvyšší možné míře rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu (4);
 popis úlohy skladovacích zařízení relevantních pro rizikovou skupinu, včetně přeshraničního přístupu:
 skladovací kapacity (celkové a využitelného plynu) ve srovnání s poptávkou v otopném období;
 maximální denní použitelné kapacity při různých úrovních naplnění (v ideálním případě při plných zásobnících a úrovních na konci otopného období);
 popis úlohy domácí těžby v rizikové skupině:
 objem těžby ve vztahu k roční konečné spotřebě plynu;
 maximální denní těžební kapacita;
 popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záložní zdroj pro obnovitelné


text:
zdroje), včetně výrobní kapacity plynových elektráren (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity).
 2. Standard pro infrastrukturu (článek 5)
 Popište výpočty vzorce či vzorců N – 1 na regionální úrovni pro rizikovou skupinu, je-li tak dohodnuto s příslušnými orgány rizikové skupiny, a stávající obousměrné kapacity, a to následujícím způsobem:
 vzorec N – 1
 určení jediné největší plynárenské infrastruktury společného zájmu pro rizikovou skupinu;
 výpočet vzorce N – 1 na regionální úrovni;
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných výsledků použitých k výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy);
 obousměrná kapacita
 uveďte propojovací body vybavené obousměrnou kapacitou a maximální kapacitu obousměrných toků;
 uveďte ujednání, jimiž se řídí používání kapacity zpětného toku (např. přerušitelná kapacita);
 uveďte propojovací body, jimž byla udělena výjimka v souladu s čl. 5 odst. 4, dobu trvání výjimky a důvody, na jejichž základě byla udělena.
 3. Určení rizik
 Popište závažné nadnárodní riziko, kvůli němuž byla skupina vytvořena, a veškeré rizikové faktory na několika případech, při nichž by se toto riziko mohlo projevit, jejich pravděpodobnost a důsledky.
 Demonstrativní seznam rizikových faktorů, které musí být podle relevantního příslušného orgánu pouze ve vhodném případě zahrnuty do posouzení:
 narušení dodávek plynu ze třetích zemí z různých důvodů,
 politické nepokoje (v zemi původu nebo v tranzitní zemi),
 válka/občanská válka (v zemi původu nebo v tranzitní zemi),
 výbuch/požáry,
 požáry (vnitřní v daném zařízení),
 netěsnosti/úniky,
 nedostatečná údržba,
 závada zařízení (selhání startu, selhání během pracovní doby atd.),
 nedostatek elektřiny (nebo jiného zdroje energie),
 porucha IKT (porucha hardwaru nebo softwaru, internet, problémy se systémem SCADA atd.),
 dopad způsobený výkopovými pracemi (výkopy, beraněním), zemními pracemi atd.;
 obchodní/tržní/finanční
 dohody s dodavateli ze třetích zemí,
 obchodní spor,
 kontrola infrastruktury relevantní pro bezpečnost dodávek plynu subjekty třetí země, což může mimo jiné znamenat rizika nedostatečných investic, narušení diverzifikace nebo nedodržování právních předpisů Unie,
 kolísání cen,
 nedostatečné investice,
 náhlé, neočekávané období poptávkové špičky,
 jiná rizika, jež by mohla vést ke strukturální nízké výkonnosti;
 stávky (v různých souvisejících odvětvích, jako je plynárenství, přístavy, doprava atd.),
 povodně (silný déšť, rozvodnění řeky),
 bouře (na moři),
 extrémní klimatické podmínky,
 požáry (vně zařízení, např. blízké lesy, travní porosty atd.).
 popište závažná nadnárodní rizika a jakékoliv další relevantní rizikové faktory pro tuto rizikovou skupinu, včetně jejich pravděpodobnosti a dopadu, a podle potřeby také interakce a korelace rizik mezi členskými státy;
 popište kritéria, která se používají k určení, zda je soustava vystavena vysokým/nepřijatelným rizikům;
 sestavte seznam příslušných rizikových scénářů podle zdrojů rizik a popište, jak byl výběr proveden;
 uveďte míru, do jaké byly vzaty v úvahu scénáře vypracované sítí ENTSOG.
 4. Analýza a posouzení rizika
 Proveďte analýzu souboru příslušných rizikových scénářů určených v bodě 3. Do simulace rizikových scénářů zahrňte stávající opatření v oblasti bezpečnosti dodávek plynu, jako jsou standard infrastruktury vypočítaný podle vzorce N – 1 stanoveného v bodě 2 přílohy II, pokud je


text:
to vhodné, a standard pro dodávky plynu. Pro každý rizikový scénář:
 podrobně popište rizikový scénář, včetně všech předpokladů a popřípadě výchozích metodik pro jejich výpočet;
 podrobně popište výsledky provedené simulace, včetně kvantifikace dopadů (např. objemy nedodávaného plynu, socioekonomické dopady, dopady na dálkové vytápění, dopady na výrobu elektřiny).
 Popište hlavní výsledky společného posouzení rizik, včetně určení rizikových scénářů, které vyžadují další opatření.
 (1) Byl-li tento úkol kterýmkoliv příslušným orgánem přenesen, uveďte název subjektu či subjektů odpovědných za přípravu tohoto posouzení rizik jeho jménem.
 (2) U prvního posouzení zahrňte údaje z posledních dvou let. U aktualizací zahrňte údaje z posledních čtyř let.
 (3) Včetně průmyslových odběratelů, výroby elektřiny, dálkového vytápění, domácností, služeb a jiných (uveďte prosím, o který ze zde uvedených typů zákazníků se jedná). Uveďte též objem spotřeby chráněných zákazníků.
 (4) Popište uplatňovanou metodiku.
 Šablona pro vnitrostátní posouzení rizik
 Název příslušného orgánu odpovědného za přípravu tohoto posouzení rizik (1)
 1.1. Uveďte stručný souhrnný popis regionální plynárenské soustavy každé rizikové skupiny (2), jíž se daný členský stát účastní, zahrnující:
 hlavní číselné údaje o spotřebě plynu (3): roční konečná spotřeba plynu (v miliardách m3 a MWh) a rozpis dle typu zákazníků (4), období poptávkové špičky (celkem a rozpis dle kategorie spotřebitelů v milionech m3/den);
 popis fungování plynárenské soustavy či soustav v příslušných rizikových skupinách: hlavní toky (vstup, výstup a tranzit), kapacita infrastruktury vstupních a výstupních bodů do/z regionu či regionů rizikových skupin a pro každý členský stát, včetně míry využití, zařízení LNG (maximální denní kapacita, míra využití a režim přístupu) atd.;
 v nejvyšší možné míře rozpis zdrojů dovozu plynu vyjádřený v procentech dle země původu (5);
 popis úlohy domácí těžby v rizikové skupině či skupinách:
 maximální denní těžební kapacity a popis způsobu, jakým může pokrýt maximální denní spotřebu;
 1.2. Uveďte stručný popis plynárenské soustavy členského státu, který zahrne:
 hlavní číselné údaje o spotřebě plynu: roční konečnou spotřebu plynu (v miliardách m3) a rozpis dle typu zákazníků, období poptávkové špičky (v milionech m3/den);
 popis fungování plynárenské soustavy na vnitrostátní úrovni, včetně infrastruktury (v rozsahu, který nezahrnuje bod 1.1. písm. b)). Zahrňte případně také soustavu plynu L;
 určení klíčové infrastruktury relevantní pro bezpečnost dodávek plynu;
 v nejvyšší možné míře rozpis na vnitrostátní úrovni zdroje dovozu plynu dle země původu;
 popis úlohy skladování s těmito údaji:
 skladovací kapacity (celkové a využitelné) ve srovnání s poptávkou v otopném období;
 popis úlohy domácí těžby s těmito údaji:
 maximální denní těžební kapacity;
 2. Standard infrastruktury (článek 5)
 Popište, jak je dodržován standard infrastruktury, včetně hlavních hodnot používaných pro vzorec N – 1, alternativních možností jeho splnění (s přímo propojenými členskými státy, opatření na straně poptávky) a stávajících obousměrných kapacit, následujícím způsobem:
 určení jediné největší plynárenské infrastruktury;
 výpočet vzorce N – 1 na vnitrostátní úrovni;
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných hodnot použitých k jejich výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy);
 vysvětlení výsledků výpočtu vzorce N –


text:
1 při úrovni zásobníků na 30 % a 100 % jejich maximálního pracovního objemu;
 vysvětlení hlavních výsledků simulace vzorce N – 1 pomocí hydraulického modelu;
 pokud tak rozhodl členský stát, výpočet vzorce N – 1 za použití opatření na straně poptávky:
 výpočet vzorce N – 1 podle bodu 2 přílohy II,
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných výsledků použitých k výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 2 písm. a) podbodě iii),
 uveďte případné metodiky používané pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 vysvětlete tržní opatření na straně poptávky, která byla přijata nebo mají být přijata k vyrovnání narušení dodávek plynu, a jejich očekávaný dopad (Deff);
 bylo-li tak dohodnuto s příslušnými orgány relevantní rizikové skupiny či skupin nebo s přímo propojenými členskými státy, společný výpočet či výpočty vzorce N – 1:
 výpočet vzorce N – 1 podle bodu 5 přílohy II,
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných hodnot použitých k jejich výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 2 písm. a) podbodě iii),
 uveďte případné metodiky a předpoklady používané pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 vysvětlete ujednání dohodnutá k zajištění dodržení povinnosti vzorce N – 1;
 Popište rizikové faktory, které by mohly mít negativní dopad na bezpečnost dodávek plynu v členském státě, jejich pravděpodobnost a důsledky.
 Demonstrativní seznam typů rizikových faktorů, které musí být podle příslušného orgánu pouze ve vhodném případě zahrnuty do posouzení:
 kontrola infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek plynu subjekty třetí země, což může mimo jiné znamenat rizika nedostatečných investic, narušení diverzifikace nebo nedodržování právních předpisů Unie,
 jiná rizika, jež mohou vést ke strukturální nízké výkonnosti;
 stanovte relevantní rizikové faktory pro členský stát, včetně jejich pravděpodobnosti a dopadu;
 sestavte seznam relevantních rizikových scénářů podle rizikových faktorů a jejich pravděpodobnosti a popište, jak byl výběr proveden.
 Proveďte analýzu souboru příslušných rizikových scénářů určených v bodě 3. Do simulace rizikových scénářů zahrňte stávající opatření v oblasti bezpečnosti dodávek plynu, jako jsou mimo jiné standard infrastruktury vypočítaný podle vzorce N – 1 stanoveného v bodě 2 přílohy II a standard pro dodávky plynu. Pro každý rizikový scénář:
 podrobně popište výsledky provedených simulací, včetně kvantifikace dopadů (např. objemy nedodávaného plynu, socioekonomické dopady, dopady na dálkové vytápění, dopady na výrobu elektřiny).
 Popište hlavní výsledky společného posouzení rizik, na nichž se členské státy podílely, včetně určení rizikových scénářů, které vyžadují další opatření.
 (1) Byl-li tento úkol některým příslušným orgánem přenesen, uveďte název subjektu či subjektů odpovědných za přípravu tohoto posouzení rizik jeho jménem.
 (2) V zájmu jednoduchosti uveďte informace pokud možno na nejvyšší úrovni rizikových skupin a podle potřeby proveďte sloučení podrobností.
 (3) U prvního posouzení zahrňte údaje z posledních dvou let. U aktualizací zahrňte údaje z posledních čtyř let.
 (4) Včetně průmyslových odběratelů, výroby elektřiny, dálkového vytápění, domácností, služeb a jiných (uveďte, o který ze zde uvedených typů zákazníků se jedná). Uveďte též objem spotřeby chráněných zákazníků.
 (5) Popište uplatňovanou


text:
metodiku.
 Šablona pro plán preventivních opatření
 Název příslušného orgánu odpovědného za přípravu tohoto plánu (1)
 1.1. Uveďte stručný souhrnný popis regionálních plynárenských soustav pro každou rizikovou skupinu (2), jichž se dané členské státy účastní, zahrnující:
 hlavní číselné údaje o spotřebě plynu (3): roční konečná spotřeba plynu (v miliardách m3) a rozpis dle typu zákazníků (4), období poptávkové špičky (celkem a rozpis dle kategorie spotřebitelů v milionech m3/den);
 popis fungování plynárenské soustavy či soustav v rizikových skupinách: hlavní toky (vstup, výstup a tranzit), kapacita infrastruktury vstupních a výstupních bodů do/z regionu či regionů rizikových skupin a pro každý členský stát, včetně míry využití, zařízení LNG (maximální denní kapacita, míra využití a režim přístupu) atd.;
 v nejvyšší možné míře rozpis zdrojů dovozu plynu dle země původu (5);
 popis úlohy skladovacích zařízení relevantních pro region, včetně přeshraničního přístupu:
 popis úlohy domácí těžby v regionu:
 popis úlohy plynu při výrobě elektřiny (např. význam, úloha jako záložní zdroj pro obnovitelné zdroje), včetně výrobní kapacity plynových elektráren (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity) a kogenerace (celkem (MWe) a jako procento celkové výrobní kapacity);
 popis úlohy opatření v oblasti energetické účinnosti a jejich dopadu na roční konečnou spotřebu plynu.
 1.2. Uveďte prosím stručný popis plynárenské soustavy pro každý členský stát, který zahrne:
 popis fungování plynárenské soustavy na vnitrostátní úrovni, včetně infrastruktury (v rozsahu, který nezahrnuje bod 1.1. písm. b));
 určení klíčové infrastruktury relevantní pro bezpečnost dodávek;
 v nejvyšší možné míře rozpis na vnitrostátní úrovni zdrojů dovozu plynu dle země původu;
 popis úlohy skladování v členském státě s těmito údaji:
 2. Shrnutí posouzení dopadů
 Stručně popište výsledky příslušného společného a vnitrostátního posouzení rizik provedeného podle článku 7, včetně:
 seznamu posuzovaných scénářů, stručného popisu předpokladů použitých pro každý z nich a určených rizik a nedostatků;
 hlavních závěrů posouzení rizik.
 3. Standard infrastruktury (článek 5)
 Popište, jak je dodržován standard infrastruktury, včetně hlavních hodnot používaných pro vzorec N – 1, alternativních možností jeho splnění (se sousedními členskými státy, opatření na straně poptávky) a stávajících obousměrných kapacit, následujícím způsobem:
 3.1. Vzorec N – 1
 určení jediné největší plynárenské infrastruktury společného zájmu pro region;
 uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy).
 3.2. Vnitrostátní úroveň
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných hodnot použitých k výpočtu (pro EPm např. uveďte kapacitu všech vstupních bodů zohledněných v tomto parametru);
 pokud tak rozhodl členský stát, výpočet vzorce N– 1 za použití opatření na straně poptávky:
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných výsledků použitých k výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 3 písm. a) podbodě iii) této přílohy),
 uvedení případných metodik používaných pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 vysvětlení tržních opatření na straně poptávky, která byla přijata nebo mají být přijata k vyrovnání narušení dodávek plynu, a jejich očekávaný dopad (Deff);
 bylo-li tak dohodnuto s příslušnými orgány příslušné rizikové skupiny či skupin nebo s přímo propojenými


text:
členskými státy, společný výpočet či výpočty vzorce N – 1:
 popis hodnot používaných pro všechny prvky ve vzorci N – 1, včetně průběžných hodnot použitých k výpočtu (liší-li se od údajů popsaných v bodě 3 písm. a) podbodě iii) této přílohy),
 uvedení případných metodik a předpokladů používaných pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy),
 vysvětlení ujednání dohodnutých k zajištění dodržení vzorce N – 1;
 4. Soulad se standardem pro dodávky (článek 6)
 Popište opatření přijatá za účelem dosažení souladu se standardem pro dodávky a s jakýmkoli zvýšeným standardem pro dodávky nebo dodržení jiné povinnosti uložené z důvodů zabezpečení dodávek plynu:
 použitá definice chráněných zákazníků, včetně kategorií zákazníků, na které se vztahuje, a jejich roční spotřeba plynu (dle kategorie, čisté hodnoty a procenta národní roční konečné spotřeby plynu);
 objemy plynu nezbytné pro splnění standardu pro dodávky podle scénářů popsaných v čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci;
 kapacita nezbytná pro splnění standardu pro dodávky podle scénářů popsaných v čl. 6 odst. 1 prvním pododstavci;
 opatření zavedená za účelem splnění standardu pro dodávky:
 popis opatření;
 pokud existuje, popište jakýkoli systém monitorování ex ante za účelem dosažení souladu se standardem pro dodávky;
 případný režim sankcí;
 popište pro každé opatření:
 hospodářský dopad, účinnost a účelnost opatření,
 dopad opatření na životní prostředí,
 dopad opatření na spotřebitele;
 jsou-li použita netržní opatření (pro každé opatření):
 odůvodněte, proč je opatření nezbytné (tj. proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních opatření),
 odůvodněte, proč je opatření přiměřené (tj. proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku),
 předložte analýzu dopadů takového opatření:
 na zabezpečení dodávek jiného členského státu;
 na vnitrostátní trh;
 na vnitřní trh;
 v případě opatření zavedených dne 1. listopadu 2017 nebo po tomto dni uveďte prosím stručné shrnutí posouzení dopadu nebo odkaz na veřejné posouzení dopadu opatření provedené v souladu s čl. 9 odst. 4;
 popište případně jakýkoli zvýšený standard pro dodávky nebo další povinnost uloženou z důvodů zabezpečení dodávek plynu:
 mechanismus na jejich snížení na obvyklé hodnoty v duchu solidarity a v souladu s článkem 13;
 popište případně jakýkoli nový zvýšený standard pro dodávky nebo další povinnost uloženou z důvodů zabezpečení dodávek plynu, které byly přijaty dne 1. listopadu 2017 nebo po tomto dni;
 dotčené objemy plynu a kapacity;
 uveďte, jak toto opatření splňuje podmínky stanovené v čl. 6 odst. 2.
 Popište preventivní opatření, která jsou již zavedena nebo jež mají být přijata:
 popište každé z preventivních opatření přijatých pro zjištěné riziko podle posouzení rizik, včetně jejich:
 vnitrostátního nebo regionálního rozměru;
 hospodářského dopadu, účinnosti a účelnosti;
 důsledků pro zákazníky;
 případně zahrňte:
 opatření na zlepšení propojení mezi sousedními členskými státy,
 opatření za účelem diverzifikace tras přepravy plynu a zdrojů dodávek,
 opatření na ochranu klíčové infrastruktury relevantní pro zabezpečení dodávek ve vztahu ke kontrole subjekty třetí země (v příslušných případech včetně obecných nebo odvětvových právních předpisů na prověřování investic, zvláštních práv určitých podílníků atd.);
 popište jiná opatření přijatá z důvodů jiných než posouzení rizik, ale s pozitivním dopadem na zabezpečení dodávek příslušné rizikové skupiny či rizikových skupin


text:
členského státu;
 odůvodněte, proč je opatření nezbytné (tj. proč nelze dosáhnout zabezpečení dodávek pomocí pouze tržních opatření);
 odůvodněte, proč je opatření přiměřené (tj. proč je jiné než tržní opatření nejméně omezujícím prostředkem pro dosažení zamýšleného účinku);
 vysvětlete míru, do jaké byla ke zvýšení zabezpečení dodávek zvažována opatření v oblasti účinnosti, včetně opatření na straně poptávky;
 vysvětlete míru, do jaké byly ke zvýšení zabezpečení dodávek zvažovány obnovitelné zdroje energie.
 6. Jiná opatření a povinnosti (např. bezpečný provoz soustavy)
 Popište jiná opatření a povinnosti, jež byly uloženy plynárenským podnikům a jiným relevantním subjektům a které mohou mít dopad na zabezpečení dodávek plynu, jako jsou povinnosti pro bezpečný provoz soustavy, včetně toho, kdo by byl danou povinností dotčen, a objemů plynu, na které by se tato povinnost vztahovala. Vysvětlete, kdy přesně a jak by se tato opatření použila.
 7. Projekty infrastruktury
 popište budoucí projekty infrastruktury, včetně projektů společného zájmu v příslušných rizikových skupinách, a odhadovaný harmonogram jejich zavádění, kapacit a odhadovaný dopad na zabezpečení dodávek plynu v rizikové skupině;
 uveďte, jak projekty infrastruktury zohledňují desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii vypracovaný sítí ENTSOG podle čl. 8 odst. 10 nařízení (ES) č. 715/2009.
 8. Povinnosti veřejné služby týkající se zabezpečení dodávek
 Uveďte stávající povinnosti veřejné služby týkající se zabezpečení dodávek a stručně je popište (pro podrobnější informace použijte přílohy). Vysvětlete jasně, kdo musí takové povinnosti splnit a jak. Případně popište, jak a kdy by se tyto povinnosti veřejné služby začaly uplatňovat.
 9. Konzultace se zúčastněnými subjekty
 V souladu s čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení popište mechanismus použitý pro vypracování plánu a plánu pro stav nouze a výsledky konzultací provedených v této souvislosti, a to s uvedením:
 plynárenských podniků;
 příslušných organizací zastupujících zájmy domácností;
 příslušných organizací zastupujících zájmy průmyslových odběratelů plynu, včetně výrobců elektřiny;
 národního regulačního orgánu.
 10. Regionální rozměr
 Uveďte jakékoli vnitrostátní okolnosti a opatření relevantní pro zabezpečení dodávek, jež nejsou zahrnuty do předchozích částí plánu.
 Uveďte, jak byly zohledněny případné připomínky obdržené v návaznosti na konzultace uvedené v čl. 8 odst. 2.
 11.1. Výpočet N – 1 na úrovni rizikové skupiny, pokud se tak dohodly příslušné orgány rizikové skupiny
 výpočet vzorce N – 1 na úrovni rizikové skupiny;
 uveďte případné metodiky a předpoklady používané pro výpočet parametrů ve vzorci N – 1 (např. Dmax) (pro podrobná vysvětlení použijte přílohy).
 11.2. Mechanismus vypracovaný pro spolupráci
 Popište mechanismus používaný pro spolupráci mezi členskými státy v příslušných rizikových skupinách, včetně vypracování přeshraničních opatření v plánu preventivních opatření a plánu pro stav nouze.
 Popište mechanismus používaný pro spolupráci s jinými členskými státy na koncipování a přijetí ustanovení nezbytných pro použití článku 13.
 11.3. Preventivní opatření
 Popište preventivní opatření, která jsou zavedena nebo mají být přijata v rizikové skupině nebo v důsledku regionálních dohod:
 popište každé z preventivních opatření přijatých pro zjištěné riziko podle posouzení rizik, včetně popisu:
 jejich dopadu na členské státy v rizikové skupině;
 jejich dopadu na životní prostředí;


text:
VYHLÁŠKA ze dne 5. prosince 2011, kterou se mění vyhláška č. 140/2009 Sb., o způsobu regulace cen v energetických odvětvích a postupech pro regulaci cen, ve znění vyhlášky č. 264/2010 Sb. - Sbírka zákonů - Nakladatelství Sagit, a.s.
 Sbírka zákonůPředpis č. 393/2011 Sb., zdroj: SBÍRKA ZÁKONŮ ročník 2011, částka 137, ze dne 12. 12. 2011 393 VYHLÁŠKA ze dne 5. prosince 2011, kterou se mění vyhláška č. 140/2009 Sb., o způsobu regulace cen v energetických odvětvích a postupech pro regulaci cen, ve znění vyhlášky č. 264/2010 Sb. Energetický regulační úřad stanoví podle § 98a odst. 2 písm. f) zákona č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění zákona č. 158/2009 Sb., a podle § 12 odst. 3 zákona č. 180/2005 Sb., o podpoře výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a o změně některých zákonů (zákon o podpoře využívání obnovitelných zdrojů), k provedení § 4 odst. 10 zákona o podpoře využívání obnovitelných zdrojů: Čl. I Vyhláška č. 140/2009 Sb., o způsobu regulace cen v energetických odvětvích a postupech pro regulaci cen, ve znění vyhlášky č. 264/2010 Sb., se mění takto: 1. V § 3 odst. 4 písm. a) se doplňuje bod 27, který zní: „27. investiční faktor,“. 2. V § 7 odst. 4 písm. a) se na konci textu bodu 12 doplňují slova „pro přepravu plynu do výstupního domácího bodu a do výstupních bodů virtuálního zásobníku plynu“. 3. V § 7 odst. 4 písm. a) bod 19 zní: „19. koeficienty pro výpočet objemu plynu ke krytí pohonu kompresních stanic na výstupních bodech přepravní soustavy,“. 4. V § 7 odst. 4 písm. b) bod 8 zní: „8. plánované náklady na nákup plynu pro vlastní technologickou spotřebu,“. 5. V § 7 odst. 4 písm. b) se doplňují body 15 až 17, které znějí: „15. plánované náklady na nákup plynu pro krytí povoleného množství ztrát v distribuční soustavě, 16. plánovanou hodnotu regulovaných nákladů na úhradu nájemného za užívání plynárenských zařízení, 17. vyrovnávací faktor regulovaných nákladů na úhradu nájemného za užívání plynárenských zařízení.“. 6. V § 8 odst. 3 se číslo „30“ nahrazuje číslem „31“. 7. V § 9a se doplňuje odstavec 8, který zní: „(8) Úřad stanoví ceny do 30. listopadu kalendářního roku předcházejícího regulovaný rok, a to s účinností od 1. ledna regulovaného roku.“. 8. V § 10 odst. 6 a 7 se slova „v takové výši, jaké by provozovatel distribuční soustavy dosáhnul, kdyby postupoval“ nahrazují slovy „ve výši regulované hodnoty plynárenského zařízení stanovené“. 9. V § 10 se doplňuje odstavec 8, který zní: „(8) Uzavře-li provozovatel distribuční soustavy v průběhu kalendářního roku smlouvu o nájmu plynárenského zařízení, zohlední Úřad v povolených nákladech uhrazené nájemné, nejvýše však ve výši regulovaných nákladů na nájemné stanovené podle přílohy č. 11.“. 10. Příloha č. 1 zní: „Příloha č. 1 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 11. Příloha č. 3 zní: „Příloha č. 3 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 12. V


text: příloze č. 7 část A odstavec 2 zní: (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 13. V příloze č. 7 část C odstavec 2 zní: (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 14. V příloze č. 7 část C odst. 4 písm. b) se slova „a od výpočtových výnosů na všech napěťových úrovních jsou odečteny korekční faktory za distribuci elektřiny napěťových úrovní za rok i-4“ zrušují. 15. V příloze č. 7 část D se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „ , popřípadě více regulovaných roků; při rozdělení a připočtení korekčního faktoru pro více regulovaných roků Úřad zohlední časovou hodnotu peněz odvozenou od výnosu střednědobých státních dluhopisů“. 16. Příloha č. 8 zní: „Příloha č. 8 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) 17. Přílohy č. 9 až 11 znějí: „Příloha č. 9 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) Příloha č. 10 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) Příloha č. 11 k vyhlášce č. 140/2009 Sb. (Příloha je dostupná na adrese: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu) Čl. II Přechodná ustanovení 1. Parametry regulačního vzorce podle § 7 odst. 4 písm. b) bodů 16 a 17 vyhlášky č. 140/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky, Úřad držiteli licence na distribuci plynu poprvé stanoví a oznámí pro regulovaný rok 2014. 2. Postup stanovení regulovaných nákladů na úhradu nájemného podle přílohy č. 11 vyhlášky č. 140/2009 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky, Úřad poprvé použije pro stanovení plánované hodnoty regulovaných nákladů na úhradu nájemného za užívání plynárenských zařízení na rok 2014. Čl. III Účinnost Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem jejího vyhlášení. Předsedkyně: Ing. Vitásková v. r. E-shopOchrana osobních údajů v praktických příkladechJUDr. Alena Kučerová, Mgr. František Nonnemann - BOVA POLYGONPublikace Ochrana osobních údajů v praktických příkladech volně navazuje na předchozí úspěšnou příručku Ochrana osobních údajů v otázkách a odpovědích. Autoři využívají otázky a žádosti o konzultace, se kterými se setkávají především při své přednáškové činnosti, aby na příkladech ...Cena: 288 KčKOUPITKompendium judikatury - Exekuční titul JUDr. Blanka Havlíčková - Wolters Kluwer, a. s.Druhý díl rozsáhlého otevřeného souboru exekuční judikatury zachycuje především soudní produkci posledních let a klade si za cíl představit myšlenkovou argumentaci a závěry, k nimž vrcholné české soudy dospěly při výkladu vybraných otázek exekučního práva, zaměřené tentokrát na ...Cena: 295 KčKOUPITBezpečnost a ochrana zdraví při práci prakticky a přehledně podle normy OHSAS Bc. Zdeněk Šenk - Anag, spol. s r. o.Publikace „BOZP prakticky a přehledně podle normy OHSAS“ nabízí přehledně zpracované informace, jak může organizace efektivně pracovat se svým systémem řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.


text:
5 Tdo 1381/2015
 Dotčené předpisy: § 223 odst. 1 tr. zákoník
 5 Tdo 1381/2015-39
 Nejvyšší soud rozhodl v neveřejném zasedání konaném dne 20. ledna 2016 o dovolání, které podal obviněný L. K. , proti usnesení Krajského soudu v Ostravě - pobočky v Olomouci ze dne 12. 6. 2015, sp. zn. 2 To 122/2015, který rozhodl jako soud odvolací v trestní věci vedené u Okresního soudu v Olomouci pod sp. zn. 6 T 123/2014, t a k t o :
 Podle § 265i odst. 1 písm. e) tr. řádu se dovolání obviněného L. K. o d m í t á .
 Rozsudkem Okresního soudu v Olomouci ze dne 27. 2. 2015, sp. zn. 6 T 123/2014, byl obviněný L. K. uznán vinným přečinem zvýhodnění věřitele podle § 223 odst. 1 tr. zákoníku, kterého se měl dopustit tím, že v době nejméně od 23. 2. 2011 do 17. 1. 2012 ve Š., jako jediný společník a jednatel obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o. (v době vyhotovení tohoto rozhodnutí je již společnost vymazána z obchodního rejstříku po skončení likvidace), přestože prokazatelně věděl, že obchodní společnost byla nejméně od 31. 12. 2010 předlužená a neschopná plnit své závazky, tzn. vykazovala znaky úpadku, upřednostnil některé věřitele obchodní společnosti o částku 254 320,70 Kč (konkrétně sebe jako fyzickou osobu o částku ve výši 154 883,89 Kč, L. Ř. o částku ve výši 45,14 Kč a obchodní společnost Renault Trucks ČR, s. r. o., o částku ve výši 99 391,67 Kč), ačkoli věděl, že obchodní společnost LKR Racing, s. r. o., nebyla v důsledku úpadku schopna plnit všechny svoje závazky, čímž zmařil alespoň částečně uspokojení dalších věřitelů této obchodní společnosti, a to družstva Galaxit o částku ve výši 8 762,15 Kč, Finančního úřadu Šternberk (nyní Finanční úřad pro Olomoucký kraj - Územní pracoviště ve Šternberku, dále jen finanční úřad ) o částku 117 742,61 Kč, L. Š. o částku 127 761,98 Kč a M. K. o 53,97 Kč, a tímto svým jednáním způsobil výše uvedeným věřitelům škodu ve výši 254 320,70 Kč.
 Za tento přečin byl obviněný odsouzen podle § 223 odst. 1 tr. zákoníku k trestu odnětí svobody v trvání pěti měsíců, jehož výkon byl podmíněně odložen podle § 81 odst. 1 a § 82 odst. 1 tr. zákoníku na zkušební dobu šestnácti měsíců.
 Podle § 228 odst. 1 tr. řádu soud uložil obviněnému povinnost nahradit škodu poškozeným L. Š. ve výši 127 761,98 Kč a finančnímu úřadu ve výši 117 742,61 Kč. Podle § 229 odst. 2 tr. řádu byli jmenovaní poškození se zbytkem svých nároků na náhradu škody odkázáni na řízení ve věcech občanskoprávních.
 Rozsudek soudu prvního stupně napadl obviněný odvoláním, o němž rozhodl Krajský soud v Ostravě - pobočka v Olomouci usnesením ze dne 12. 6. 2015, sp. zn. 2 To 122/2015, tak, že je podle § 256 tr. řádu zamítl jako nedůvodné.
 Proti rozhodnutí odvolacího soudu podal obviněný L. K. dovolání prostřednictvím svého obhájce JUDr. Miloše Slabého. Tento mimořádný opravný prostředek založil na dovolacích důvodech uvedených v ustanovení § 265b odst.


text:
1 písm. g) a l) tr. řádu.
 Obviněný nejprve namítl, že z rozhodnutí soudů obou stupňů není zřejmé, ve které formě úpadku byla obchodní společnost LKR Racing, s. r. o., přičemž podle jeho názoru se tato obchodní společnost do stavu úpadku nikdy nedostala. V obou jeho formách (tj. u platební neschopnosti i u předlužení ) je totiž vyžadována pluralita věřitelů; tato podmínka však v tomto případě nebyla splněna. Dovolatel dále rozvedl situaci obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o., v letech 2010 až 2012.
 V roce 2010 měl být jediným věřitelem této obchodní společnosti pouze obviněný jako její společník a v témže roce byla jeho pohledávka zcela vyplacena. Nárok poškozeného L. Š. dovolatel popřel, nešlo o věřitele obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o., která jej tudíž neměla povinnost poměrně uspokojovat. S poškozeným finančním úřadem byl domluven na splátkách a své závazky plnil. Podle tvrzení obviněného byl v roce 2011 jediným věřitelem právě jen finanční úřad, se kterým měl uzavřenou dohodu o splátkách. Obchodní společnost Renault Trucks ČR, s. r. o., nikdy nebyla jeho věřitelem ani věřitelem obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o. Závazkový vztah vznikl mezi touto společností a jeho manželkou, kdy peníze na automobil dodaný obchodní společností LKR Racing, s. r. o., byly zaslány na její bankovní účet a následně je této obchodní společnosti vyplatila. Obviněný L. K. neuznal za věřitele obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o., ani účetní L. Ř.. Podle jeho slov v obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o., docházelo k manipulacím s mnohem vyššími částkami, a proto byla částka, kterou si L. Ř. v roce 2011 vyplatila (tj. 200 Kč), zcela zanedbatelná. V rámci pohledávky družstva Galaxit bylo podle dovolatele nanejvýš prokázáno, že toto družstvo vystavilo obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o., fakturu, která byla následně zavedena do účetnictví; tyto skutečnosti však neprokazují existenci objednávky. Tento závazek obviněný popírá od počátku trestního řízení; je přesvědčen, že se jedná pouze o věřitele tvrzeného.
 Jediným věřitelem v roce 2012 se stal poškozený L. Š., a to na základě rozhodnutí soudu, jenž uznal jeho pohledávku vůči obchodní společnosti LKR Racing, s. r. o. V souvislosti s věřitelem M. K. pak dovolatel užil podobnou argumentaci jako v případě L. Ř., tedy že tak nízká částka (pohledávka M. K. činila 360 Kč) nemůže založit jeho trestní odpovědnost.
 V závěru svého dovolaní obviněný shrnul, že nemohl spáchat trestný čin zvýhodnění věřitele podle § 223 odst. 1 tr. zákoníku, jelikož obchodní společnost nebyla v úpadku. Následně dodal, že i kdyby takový ekonomický stav nastal, jeho jednání nedosáhlo takové intenzity společenské škodlivosti, aby muselo být trestáno nástroji trestního práva.
 V důsledku výše uvedeného dovodil, že napadené rozhodnutí má právní vadu spočívají v nesprávném právním posouzení skutku, když soud prvního stupně chybně vyhodnotil naplnění znaku skutkové podstaty zvýhodnění věřitele podle § 223 odst. 1 tr. zákoníku, tj. stav úpadku dlužníka. Proto obviněný navrhl, aby Nejvyšší soud zrušil rozhodnutí obou soudů podle § 265k odst. 1 tr. řádu a aby podle § 265m odst. 1 tr. řádu sám ve věci rozhodl