text:
souhrnné zprávy. Ve vztahu k Poslanecké sněmovně považuje ochránce toto zevšeobecnění za zásadní a nejdůležitější součást své každoroční informace Poslanecké sněmovně, které je z výkonu své funkce odpovědný. Naplňuje jím rovněž svoji povinnost dle 24 odst. 1 písm. c) zákona o veřejném ochránci práv (zákon č. 349/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů) předkládat Poslanecké sněmovně doporučení ke změnám právních předpisů. Ochránce nejprve krátce hodnotí naplnění svých doporučení z let 211 a 212 adresovaných Poslanecké sněmovně. Následně připojuje svá nová doporučení, která vyplynula z jeho činnosti v roce 213. Opět se zaměřuje pouze na ta doporučení, která považuje za zcela zásadní. Ochránce uvítá, pokud Poslanecká sněmovna sama zajistí promítnutí doporučení do platné právní úpravy formou poslanecké iniciativy, přičemž za tímto účelem bude ochránce opět usilovat o projednání jednotlivých doporučení příslušnými výbory Poslanecké sněmovny. V případech, kdy legislativní doporučení vyžaduje komplexnější zásah do právního řádu, ochránce uvítá, pokud Poslanecká sněmovna přijme usnesení (obvyklé i v minulých letech) žádající vládu, aby se konkrétními doporučeními zabývala. 1 / Vyhodnocení doporučení za rok 211 Veřejný ochránce práv přivítal, že dvě z pěti nevyslyšených doporučení Poslanecké sněmovně z roku 211 byla naplněna. Jednalo se o problematiku vyřazení z evidence uchazečů o zaměstnání za nedostavení se na kontaktní místo veřejné správy (DONEZ), kterýžto projekt byl v průběhu roku 213 ukončen. Viz též kapitola Správa na úseku zaměstnanosti, str. 39 Dále šlo o zrušení přechodného ustanovení (článek II odst. 4 zákona č. 3/211 Sb.) novely zákona o loteriích (zákon č. 22/199 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Předmětné přechodné ustanovení nakonec zrušil Ústavní soud nálezem ze dne 2. dubna 213, sp. zn. Pl. ÚS 6/13. Nenaplněna však zůstávají doporučení, kterými ochránce navrhoval zakotvení povinnosti správního orgánu poučit účastníka řízení o právu podat proti správnímu rozhodnutí správní žalobu. Dále šlo o úpravu zdravotního pojištění vymezených kategorií cizinců (týká se zejména nezletilých dětí a manželů/manželek cizinců z třetích zemí, kteří v České republice pobývají na základě víza/dlouhodobého pobytu za účelem sloučení rodiny). Posledním z nevyslyšených doporučení je odstranění nežádoucího stavu chybějící účinné právní úpravy, která by upravovala poměry zaměstnanců vykonávajících státní správu. 2 / Vyhodnocení doporučení za rok 212 Ochránce s politováním konstatuje, že jeho doporučení Poslanecké sněmovně z roku 212 nebyla až na jednu výjimku splněna vůbec. Nutno dodat, že příčinou tohoto stavu byla do jisté míry skutečnost, že v červnu Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv 213
 14 Zevšeobecnění poznatků doporučení Poslanecké sněmovně / Vyhodnocení doporučení za rok 212 / / Zajištění bezplatné právní pomoci došlo k demisi vlády a o dva měsíce později též k rozpuštění Poslanecké sněmovny, která měla Souhrnnou zprávu o činnosti veřejného ochránce práv za rok 212 projednávat. Nepřímo vyslyšeno tak bylo toliko doporučení týkající se novelizace právních předpisů upravujících tzv. kartu sociálních systémů (skarta). Ačkoliv ochránce požadoval hlavně odstranění nedostatků právní úpravy z hlediska ochrany soukromí a osobních údajů příjemců dávek, a dále též jednoznačné stanovení podmínek výkonu veřejné moci, byl dne 12. září 213 přijat zákon o zrušení karty so ciál ních systémů (zákon č. 36/213 Sb.), na základě něhož bude k


text:
3. dubnu 214 karta so ciál ních systémů zrušena. Za rok 212 tak zůstávají nevyslyšena (a Poslaneckou sněmovnou neprojednána) tato doporučení veřejného ochránce práv, která jsou podrobněji rozvedena v Souhrnné zprávě o činnosti veřejného ochránce práv za rok 212: 2 / 1 / Zajištění bezplatné právní pomoci Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o úpravu zajištění bezplatné právní pomoci. 2 / 2 / Bydlení osob ohrožených so ciál ním vyloučením (so ciál ní bydlení) Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o vypracování a předložení věcného záměru zákona nebo jiného legislativního řešení upravujícího so ciál ní bydlení. 2 / 3 / Absence výslovného uvedení přednosti integrace ve školském zákoně Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o takovou úpravu školského zákona, která výslovně stanoví přednost individuální integrace žáků se speciálními vzdělávacími potřebami v běžné základní škole. 2 / 4 / Úprava výše soudního poplatku za podání antidiskriminační žaloby Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby upravila výši soudního poplatku za podání antidiskriminační žaloby tak, aby neobsahoval procentuální podíl z výše požadované náhrady nemajetkové újmy v penězích, a zároveň soudní poplatek snížila na 1 Kč. 2 / 5 / Osvobození od soudního poplatku za správní žalobu ve věcech zaměstnanosti a dávek pěstounské péče Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby: novelizovala ustanovení 11 odst. 1 písm. b) zákona o soudních poplatcích (zákon č. 549/1991 Sb., ve znění pozdějších předpisů) tak, že doplní slova: dávek v nezaměstnanosti a dávek pěstounské péče ; a současně novelizovala ustanovení 7 odst. 3 soudního řádu správního (zákon č. 15/22 Sb., ve znění pozdějších předpisů) o místní příslušnosti. 2 / 6 / Nárok na podporu v nezaměstnanosti po dlouhodobé pracovní neschopnosti Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby odstranila nežádoucí důsledek zkrácení rozhodného období pro posuzování nároku na podporu v nezaměstnanosti u osob dlouhodobě pobírajících nemocenské dávky,
 15 Zevšeobecnění poznatků doporučení Poslanecké sněmovně / Nová doporučení ochránce za rok 213 / / Metodické usměrnění a vedení při výkonu státní správy a to buď přidáním další náhradní doby zaměstnání ve smyslu ustanovení 41 odst. 3 zákona o zaměstnanosti (zákon č. 435/24 Sb., ve znění pozdějších předpisů), či jiným vhodným způsobem (například zavedením institutu odstraňování tvrdosti) / 7 / Metodické usměrnění a vedení při výkonu státní správy Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby zakotvila do zákona o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky (zákon č. 2/1969 Sb., ve znění pozdějších předpisů) výslovně povinnost ministerstev a ústředních správních orgánů metodicky vést a závazně usměrňovat výkon státní správy na svěřených úsecích. 2 / 8 / Transparentnost hospodaření podnikatelských subjektů Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby odstranila nutnost předkládat účetní závěrku dvakrát různým subjektům a stanovila účinnější sankční mechanismus při nesplnění povinnosti předložit účetní závěrku rejstříkovému soudu. 2 / 9 / Kontinuita mysliveckého hospodaření Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby novelizovala ustanovení 69 zákona o myslivosti (zákon č. 449/21 Sb., ve znění pozdějších předpisů) tak, že doplní odst. 7: Na honebních pozemcích náležejících do honiteb či obor uznaných podle dosavadních předpisů, o nichž není zřejmé, zda byly uvedeny do souladu s tímto zákonem, či zda zanikly,

type: other


text:
vykonává právo myslivosti až do vyjasnění této otázky dosavadní uživatel. 2 / 1 / Evidence nakládání s odpady Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o předložení nového zákona o odpadech (eventuálně zcela nové právní úpravy), která by upravila problematiku monitorování pohybu odpadů a nakládání s nimi v reálném čase. 3 / Nová doporučení ochránce za rok / 1 / Ochrana soukromí zaměstnanců Zákon o inspekci práce (zákon č. 251/25 Sb., ve znění pozdějších předpisů) neobsahuje přestupky a správní delikty týkající se narušování soukromí zaměstnanců. V praxi tak dochází k poněkud absurdní situaci. Orgány inspekce práce jsou oprávněny kontrolovat dodržování pracovněprávních předpisů, včetně ustanovení 316 zákoníku práce (zákon č. 262/26 Sb., ve znění pozdějších předpisů), které mimo jiné ukládá zaměstnavateli zdržet se nepřípustných zásahů do soukromí zaměstnanců na pracovišti (zejména neoprávněného sledování). Inspekční orgány jsou také oprávněny ukládat opatření k nápravě. Za porušení předmětného ustanovení nicméně nemohou uložit žádnou sankci. Orgány inspekce práce situaci v praxi řeší tak, že postupují svá kontrolní zjištění Úřadu pro ochranu osobních údajů. Ten ale ukládá pokuty za přestupky a správní delikty dle zákona o ochraně osobních údajů (zákon č. 11/2 Sb., ve znění pozdějších předpisů) výhradně za skutky spojené se zpracováním osobních údajů. V případě neoprávněného monitoringu zaměstnanců se o zpracování osobních údajů podle názoru Úřadu pro ochranu osobních údajů jedná pouze tehdy, dochází-li ke sledování zaměstnanců prostřednictvím sledovací techniky se záznamem. Pokud zaměstnavatel zasahuje do soukromí zaměstnanců jinými Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv 213
 16 Zevšeobecnění poznatků doporučení Poslanecké sněmovně / Nová doporučení ochránce za rok 213 / / Osoby provozující malé fotovoltaické elektrárny 14 prostředky (například v tzv. on-line režimu), není toto nezákonné jednání sankciovatelné ani Úřadem pro ochranu osobních údajů ani orgánem inspekce práce. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o novelizaci zákona o inspekci práce, kterou by byl do zákona vložen nový správní delikt a přestupek na úseku ochrany soukromí zaměstnanců. 3 / 2 / Osoby provozující malé fotovoltaické elektrárny Drobní výrobci elektřiny (provozovatelé střešních fotovoltaických elektráren o výkonu několika kw připojených do sítě) jsou podle ustanovení 9 odst. 3 písm. e) zákona o důchodovém pojištění (zákon č. 155/1995 Sb., ve znění pozdějších předpisů) považováni za osoby samostatně výdělečně činné. Fotovoltaickou elektrárnu totiž provozují na základě licence na výrobu elektrické energie vydané Energetickým regulačním úřadem. Příjmy z výroby elektřiny (včetně zelených bonusů při vlastní spotřebě) jsou pak příjmy ze samostatné činnosti podle ustanovení 7 odst. 1 písm. c) zákona o daních z příjmů (zákon č. 586/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Příjmy z provozování uvedené elektrárny obecně nemohou pokrýt životní potřeby jejího provozovatele. Provozovatel se proto dostane do neřešitelné situace v okamžiku ztráty zaměstnání. Výroba elektřiny se stane jeho hlavním příjmem, nemá proto nárok na podporu v nezaměstnanosti. Je osobou samostatně výdělečně činnou, proto nemůže být vůbec uchazečem o zaměstnání, a to podle ustanovení 25 odst. 1 písm. b) zákona o zaměstnanosti (zákon č. 435/24 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Drobní výrobci elektřiny navíc nemohou využít ani postupu standardního pro živnostníky přerušení provozování živnosti. Provozovatelé sebemenších fotovoltaických


text:
elektráren (a to ani nezaměstnaní) navíc obecně nemají nárok ani na dávky pomoci v hmotné nouzi. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o úpravu zákonů tak, aby se provozovatelé malých výroben elektřiny mohli stát uchazeči o zaměstnání, měli nárok na podporu v nezaměstnanosti, a pro účely nároku na dávky se posuzoval pouze jejich skutečný příjem z provozu výrobny. 3 / 3 / Průzkumné hydrogeologické vrty Ochránce se opakovaně setkává s problémy souvisejícími s prováděním průzkumných hydrogeologických vrtů v režimu zákona o geologických pracích (zákon č. 62/1988 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Stěžovatelé často uvádí, že v důsledku provedení průzkumného vrtu v blízkosti jejich studny (aniž by o tom byli předem informováni) došlo ke ztrátě vody v jejich studni (případně k poklesu její hladiny). Uspokojivé řešení případných sporů se v praxi hledá jen obtížně. Ani následné provedení nákladného hydrogeologického průzkumu nemusí spolehlivě určit příčinnou souvislost mezi provedeným vrtem a ztrátou vody v blízké studni. Ochránce se tématu věnuje již od roku 21. K dané problematice byla sestavena pracovní skupina tvořená zástupci Ministerstva životního prostředí, Ministerstva zemědělství a Ministerstva pro místní rozvoj. Činnost této skupiny však byla na počátku roku 212 přerušena, aniž by ochránce zaznamenal výraznější posun v této otázce. Navrhované legislativní doporučení by mělo napomoci chránit práva vlastníků existujících studní, a to skrze několikero preventivních opatření. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o úpravu zákona o geologických pracích (případně jeho prováděcích vyhlášek), který by stanovil: povinnost obcí informovat vhodnou formou (například vyvěšením na úřední desce) vlastníky o záměru průzkumných geologických prací, které je obcím oznamováno dle platné právní úpravy; povinnost objednavatele zajistit vypracování projektu u průzkumných geologických prací spojených se zásahem do pozemku vždy, nejen pokud cena úkolu převyšuje 5 Kč; povinnost zpracovatele projektu zajistit vyjádření vodoprávního úřadu podle 18 vodního zákona (zákon č. 254/21 Sb., ve znění pozdějších předpisů) a územně plánovací informace podle 21 stavebního zákona (zákon č. 183/26 Sb., ve znění pozdějších předpisů) před provedením průzkumných geologických prací spojených se zásahem do pozemku.
 17 Zevšeobecnění poznatků doporučení Poslanecké sněmovně / Nová doporučení ochránce za rok 213 / / Žádosti o přiznání dávky pomoci v hmotné nouzi 3 / 4 / Žádosti o přiznání dávky pomoci v hmotné nouzi 15 Ustanovení 75 písm. a) zákona o pomoci v hmotné nouzi (zákon č. 111/26 Sb., ve znění pozdějších předpisů) předpokládá, že Úřad práce České republiky (dále jen Úřad práce ČR ) rozhodnutí v písemné formě vydává pouze v případech, kdy žádost o přiznání dávky pomoci v hmotné nouzi zamítá v plném rozsahu. V případech, kdy Úřad práce ČR žádosti částečně vyhoví, je žadatel vyrozuměn o vydaném rozhodnutí pouze neformálním oznámením bez jakéhokoliv odůvodnění. Žadatel tak nemá možnost zjistit, jakou právní úvahou byl Úřad práce ČR veden při posuzování jeho žádosti a při stanovení výše dávky. Proti tomuto postupu může žadatel podat k Úřadu práce ČR námitky, na jejichž základě by mělo být vydáno rozhodnutí obsahující odůvodnění a další náležitosti stanovené správním řádem (zákon č. 5/24 Sb., ve znění pozdějších předpisů). 15denní lhůta pro podání námitek nicméně neběží


text:
ode dne doručení oznámení žadateli, ale ode dne vyplacení dávky žadateli. Oznámení rovněž není žadateli zasíláno do vlastních rukou. Ochránce se setkal s případem, kdy oznámení bylo doručeno žadateli teprve po vyplacení dávky a žadatel byl zkrácen na svém právu podat proti oznámení námitky. Ochránce je toho názoru, že by Úřad práce ČR měl vydat rozhodnutí o nepřiznání dávky i v těch případech, kdy vyhoví žádosti pouze částečně. Obdobný procesní režim je již stanoven při rozhodování o dávkách státní so ciál ní podpory. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby novelizovala ustanovení 75 písm. a) zákona o pomoci v hmotné nouzi tak, aby za slova dávka nebyla přiznána byla vložena slova v požadovaném rozsahu. 3 / 5 / Nahlížení kolizního opatrovníka do správního spisu Zákon o sociálně-právní ochraně dětí (zákon č. 359/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů) v 55 odst. 5 umožňuje na základě písemné žádosti nahlížet do spisové dokumentace vedené orgánem sociálně-právní ochrany dětí o dítěti pouze rodiči dítěte, kterému náleží rodičovská odpovědnost, jiné osobě odpovědné za výchovu dítěte nebo jejich zástupci na základě písemně udělené plné moci. Tento výčet oprávněných subjektů je taxativní. Tato úprava nepříznivě dopadá na advokáty či další třetí osoby (například zaměstnance neziskové organizace), ustanovené soudem opatrovníkem nezletilého v řízeních ve věcech péče soudu o nezletilé. Jedná se o případy, kdy z důvodu zamezení kolize zájmů je opatrovníkem nezletilého ustanovena osoba odlišná od orgánu sociálně-právní ochrany dětí, který podal podnět nebo návrh na zahájení řízení. Účelem tohoto opatření je zajistit nezletilému dítěti efektivní a kvalifikovanou ochranu jeho práv v probíhajícím soudním řízení. S ohledem na stávající právní úpravu orgány sociálně-právní ochrany dětí neumožnují kolizním opatrovníkům nezletilých (nejedná-li se o orgán sociálně-právní ochrany dětí) nahlížet do jimi vedené spisové dokumentace. Ochránce je toho názoru, že pokud má být naplněn účel uvedeného opatření a posílena procesní práva nezletilého, musí být koliznímu opatrovníkovi vytvořeny předpoklady pro efektivní ochranu práv zastoupeného, a tedy i umožněno nahlédnout do spisové dokumentace vedené o dítěti orgánem sociálně-právní ochrany dětí. V opačném případě se kolizní opatrovník de facto dostává do nerovného procesního postavení oproti dalším účastníkům soudního řízení. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby novelizovala: ustanovení věty první 55 odst. 5 zákona o sociálně-právní ochraně dětí tak, aby za slova jiná osoba odpovědná za výchovu dítěte byla vlo žena slova nebo kolizní opatrovník dítěte ustanovení věty třetí 55 odst. 5 zákona o sociálně-právní ochraně dětí tak, aby za slova jiné osoby odpovědné za výchovu dítěte byla vložena slova nebo kolizní opatrovník dítěte 3 / 6 / Nedostatky právní úpravy výkonu rozhodnutí (exekuce) Výsluhový příspěvek není zařazen mezi příjmy postihované srážkami ze mzdy. Při exekuci se proto postihuje v plné výši, tj. přikázáním jiné peněžité pohledávky. Nemá-li příjemce výsluhového příspěvku jiný příjem, zůstává pro případ exekuce bez prostředků. Přijde-li o práci, nemá v rozsahu výsluhového Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv 213
 18 Zevšeobecnění poznatků doporučení Poslanecké sněmovně / Nová doporučení ochránce za rok 213 / / Doplnění zdravotního postižení jako diskriminačního důvodu do zákona o služebním poměru a zákona o vojácích z povolání 16 příspěvku


text: nárok ani na podporu v nezaměstnanosti. Pro účely dávek se přitom výsluhový příspěvek v plné výši započítává jako příjem (i když ho povinný nemá), což znamená, že vesměs nemá nárok na dávku vůbec, či v potřebné výši (s výjimkou dávky mimořádné okamžité pomoci). Případná obrana v podobě návrhu na částečné zastavení výkonu rozhodnutí (exekuce) a žádosti o odklad je sice teoreticky možná, ale v praxi velmi problematicky realizovatelná (a pomalá). Postižen nadto není pouze příjemce, ale zejména oprávnění s přednostními pohledávkami (zejména výživného). Při přikázání jiné peněžité pohledávky totiž nelze zajistit přednost těchto pohledávek (nelze je uspokojit), záleží pouze na pořadí postižení výsluhového příspěvku. Ochránce proto doporučuje zařadit výsluhový příspěvek mezi jiné příjmy postihované srážkami ze mzdy (do ustanovení 299 občanského soudního řádu [zákon č. 99/1963 Sb., ve znění pozdějších předpisů]). V podobné situaci jsou bývalí zaměstnanci s nárokem na odstupné pro případ vadného (avšak běžného) postupu zaměstnavatele. Odstupné je postižitelné pouze srážkami, pokud však zaměstnavatel srážku provede jednorázově ze souhrnu poslední mzdy a několikaměsíčního odstupného, z odstupného nezůstane prakticky nic. Bývalý zaměstnanec pak nemá nárok ani na podporu v nezaměstnanosti (obdrží ji až po uplynutí příslušného počtu měsíců podle počtu násobků průměrného výdělku, ze kterého byla odvozena minimální výše odstupného), ani na dávky (odstupné se započítává jako příjem). Ochránce proto doporučuje upravit například ustanovení 286 občanského soudního řádu. Standardní úprava srážek z jiných příjmů (nejčastěji důchodů) dopadá i na příjmy osob ve výkonu trestu odnětí svobody, ve vazbě nebo ve výkonu zabezpečovací detence, nebo na příjmy chovanců v zařízeních pro výkon ústavní a ochranné výchovy, přestože u těchto osob není důvod zachovávat při srážkách takzvanou nezabavitelnou částku na povinného. Proto nelze příjem přímo postihnout a uspokojit vymáhané pohledávky. Pro případ, že si však odsouzený nechá důchod poslat do věznice, přijde o něj naopak zcela, pokud soud (exekutor) postihne jeho jinou peněžitou pohledávku za věznicí. Také zde platí, že tento způsob exekuce neumožňuje zajistit řádné vymožení přednostních pohledávek. Pozornost si zasluhuje také přetrvávající praxe plného postižení příjmů, jejichž exekuci právní úprava vylučuje nebo připouští pouhé srážky, a to v důsledku připsání těchto prostředků na účet banky. Zejména poživatelé důchodů situaci nemohou plně vyřešit ani jednorázovým výběrem dvojnásobku životního minima ani změnou způsobu výplaty důchodu. Řešení v podobě částečného zastavení exekuce většina povinných (příjemců důchodu či dávek) prakticky není schopna, a i když návrh podají, čelí nejednotné rozhodovací praxi. Ochránce doporučuje Poslanecké sněmovně, aby požádala vládu o předložení novely občanského soudního řádu: obsahující zařazení výsluhových příspěvků mezi příjmy postihované srážkami ze mzdy; postižení několikaměsíčního odstupného srážkami za příslušný počet měsíců; úpravu exekučního postižení jiných příjmů osob ve výkonu trestu odnětí svobody; účinnou ochranu exekučně nepostižitelných příjmů. 3 / 7 / Doplnění zdravotního postižení jako diskriminačního důvodu do zákona o služebním poměru a zákona o vojácích z povolání Podle ustanovení 42 odst. 1 písm. h) zákona o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů (zákon č. 361/23 Sb., ve znění pozdějších předpisů) musí být příslušník vykonávající službu v bezpečnostním sboru propuštěn, jestliže podle lékařského posudku poskytovatele pracovně lékařských služeb dlouhodobě pozbyl zdravotní způsobilost k


text:
výkonu služby, s výjimkou zdravotních důvodů souvisejících s těhotenstvím. Zdravotní způsobilost příslušníka bezpečnostních sborů je hodnocena podle vyhlášky o zdravotní způsobilosti (vyhláška č. 393/26 Sb., o zdravotní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů), která často neumožňuje, aby lékař v individuálním případě zohlednil reálné dopady konkrétního onemocnění na výkon služby. Pokud z vyhlášky o zdravotní způsobilosti vyplývá, že onemocnění pro danou kategorii služebního zařazení představuje
 PARLAMENT ČESKÉ REPUBLIKY POSLANECKÁ SNĚMOVNA. VII. volební období 147/0. Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv za rok 2013
 PARLAMENT ČESKÉ REPUBLIKY POSLANECKÁ SNĚMOVNA VII. volební období 147/ Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv za rok 213 Předkladatel: ÚVOP Doručeno poslancům: 26. března 214 v 14:43 VEŘEJNÝ
 Pochybení Ministerstva práce a sociálních věcí a Úřadu práce České republiky, při aplikaci novely zákona o zaměstnanosti před její účinností
 Zpráva dle ustanovení 24 odst. 1 písm. b) zákona č. 349/1999 Sb., o veřejném ochránci práv, ve znění pozdějších předpisů (dále též zákon o veřejném ochránci práv ) o jednotlivých věcech, v nichž nebylo
 Monitoring soudních rozhodnutí
 Monitoring soudních rozhodnutí Konference Diskriminace v ČR: oběť diskriminace a její překážky v přístupu ke spravedlnosti 1. července 2015, Brno Jiří Šamánek Kancelář veřejného ochránce práv Příjemce
 Monitoring nuceného navracení cizinců v České republice
 Monitoring nuceného navracení cizinců v České republice Praxe, zjištění a doporučení veřejného ochránce práv Ondřej Vala Bratislava, Slovenská republika Kancelář veřejného ochránce práv 15/6/2015 Veřejný
 o činnosti Magistrátu hlavního města Prahy za rok 2014 v oblasti poskytování informací podle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k
 VÝROČNÍ ZPRÁVA o činnosti Magistrátu hlavního města Prahy za rok 2014 v oblasti poskytování informací podle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů 1 Výroční
 Osnovy správní právo:
 Osnovy správní právo: 1. Zásady organizace veřejné správy, základní vymezení správního práva, základní vymezení veřejné správy, správní věda, prameny správního práva, normy správního práva. (2 hodiny:
 Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv 2012 Souhrnná zpráva o činnosti veřejného ochránce práv 2012 Kancelář veřejného ochránce práv, 2013 Omega Design, s. r. o. ISBN 978-80-904579-2-8 Obsah
 Monitoring činnosti správních orgánů
 Monitoring činnosti správních orgánů Konference Diskriminace v ČR: oběť diskriminace a její překážky v přístupu ke spravedlnosti 1. července 2015, Brno Petr Polák Kancelář veřejného ochránce práv Copyright
 Zpráva o šetření. ve věci podnětu Ing. R. L., zastupujícího společnost D. C., s. r. o. A - Předmět šetření
 Plná moc, která neobsahuje omezení, představuje pověření k jednání v plném rozsahu (neomezeně) se všemi správci daně bez ohledu na to, zda obsahuje výslovný text se všemi správci daně, a bez ohledu na
 Kromě shora zmíněné působnosti existují ještě specifická oprávnění nejvyššího státního zástupce. Mezi ty patří zejména: Vydávání pokynů obecné povahy
 Působnost Nejvyššího státního zastupitelství v Brně je v souladu s působností Nejvyššího soudu. Nejvyšší státní zastupitelství vykonává dohled nad činností vrchních státních zastupitelství, je činné při
 Výroční zpráva za rok o činnosti Úřadu práce České republiky. v oblasti poskytování informací
 Výroční zpráva za rok 2015 o činnosti Úřadu práce České republiky v oblasti poskytování informací dle zákona č.


text:
106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů Výroční zpráva
 nebo aby mohla využít služeb určených veřejnosti, ledaže by takové opatření představovalo nepřiměřené zatížení. (3) Při rozhodování o tom, zda konkrét
 Antidiskriminační zákon zákon 198/2009 Sb. ze dne 23. dubna 2008, o rovném zacházení a o právních prostředcích ochrany před diskriminací a o změně některých zákonů HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ 1 Předmět úpravy
 3. Dispozice s občanskými průkazy Správní trestání...62 IV. Organizace veřejné správy V. Závěr...84
 Obsah Použité zkratky a zkrácené názvy...16 Předmluva...21 Předmluva ke 2. vydání...22 Kapitola 1. Vnitřní správa I Matriky, jméno, příjmení...23 I. Úvod...23 1. Matrika, jméno a příjmení...23 2. Vývoj


text:
KSCB 41 INS 23923/2015-A-6
 USNESENÍ Krajský soud v Českých Budějovicích rozhodl samosoudcem JUDr. Milošem Vondráčkem v insolvenční věci dlužníka: B.I.C. 03, s.r.o., IČ 27179044, sídlem 370 01 České Budějovice, Lannova tř. 136, zahájené k návrhu věřitele Vladimíra Březnovského, nar. 16.4.1955, bytem 262 42 Rožmitál pod Tře mšínem, Strýčkovy 20, o návrhu soudního exekutora JUDr. Jiřího Bulvase na vydání předběžného opatře ní takto:
 Nařizuje se předběžné opatření, kterým se omezuje účinek spojený se zahájením insolvenčního řízení v § 109 odst. 1 písm. c) insolvenčního zákona uvedený a to tak, že soudnímu exekutorovi JUDr. Jiřímu Bulvasovi, Exekutorský úřad Praha 1 se umožňuje provést již naříze nou exekuci dražbou nemovitostí, vedenou pod sp.zn. 146 EX 806/12 s omezením, aby výtěžek dosažený zpeně žením byl po dobu probíhajícího insolvenčního řízení vedeného u Krajského soudu v Českých Budě jovicíchpod sp.zn. KSCB 41 INS 23923/2015 k dispozici v tomto řízení.
 Odůvodnění Insolvenční navrhovatel Vladimír Březnovský se návrhem doručeným soudu 23.9.2015 domáhá rozhodnutí o zjištění úpadku či hrozícího úpadku dlužníka. V návrhu tvrdí vůči dlužníkovi pohledávku ve výši 51.000,-Kč vyplývající z provedených elektromontážních pracích pro řadový dům na parc. č. 2596/97 v k.ú. Kobylisy a pro rodinný dům na parc. č. 1416 v k.ú. Horoměřice. Své práce navrhovatel provedl a následně vyúčtoval dlužníku fakturou č. 1914 ze dne 10.4.2014 se splatností dne 24.4.2014. Soud zjistil, že navrhovatel zcela totožný návrh pro tutéž pohledávku podal soudu již 26.9.2014 a věc byla u Krajského soudu v Českých Budějovicích vedena pod sp. zn. KSCB 41 INS 26299/2014. Toto řízení bylo na základě zpětvzetí návrhu navrhovatele ze dne 11.2.2015, doručeným soudu 20.2.2015, zastaveno usnesením č.j. KSCB 41 INS 26299/2014-A-16 ze dne 16.2.2015, které nabylo právní moci po potvrzení Vrchním soudem v Praze (usnesení 4VSPH 472/2015-A-23 ze dne 2.7.2015) dne 17.7.2015. Návrh vzal navrhovatel zpět proto, že s dlužníkem uzavřel dohodu o narovnání, usnesení o zastavení řízení napadl odvoláním pro nesplnění této mimosoudní dohody ze strany dlužníka. Vedle své pohledávky uvádí navrhovatel v návrhu řadu dalších závazků dlužníka, které jsou více jak 30 dnů po splatnosti. Jde o závazky v celkové výši převyšující 170 mil. Kč, vesměs zajištěné zástavními právy zapsanými na listech vlastnictví dlužníka. Mimo jiné uvádí vykonatelnou pohledávku Oborové zdravotní pojišťovny zaměstnanců bank, pojišťoven a stavebnictví, se sídlem v Praze 4, Roškotova 1225/1, ve výši 81.137,-Kč, ohledně které je exekuční zástavní právo zapsáno na obou listech vlastnictví dlužníka, konkrétně na LV č. 1588 pro obec a k.ú. Horoměřice, podle exekučního příkazu soudního exekutora JUDr. Jiřího Bulvase č.j. 146 EX 85/13-17, který nabyl právní moci dne 28.3.2013, a na LV č. 1452 pro obec Prahu a k.ú. Kobylisy na základě téhož exekučního příkazu.
 Pohledávku navrhovatele učinil dlužník nespornou ve svém vyjádření k původnímu návrhu ve věci vedené u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. KSCB 41 INS 26299/2014, když toto vyjádření je založeno na č.l. A-8 uvedeného spisu. Ostatní závazky dlužníka tvrzené navrhovatelem jsou pak doloženy obsahem částí C listů vlastnictví výše uvedených, na kterých je zapsán nemovitý majetek dlužníka. Dne 24.9.2015 doručil ve věci navrhovatel JUDr. Jiří Bulvas,


text: soudní exekutor, návrh na vydání předběžného opatření podle ust. § 82 odst. 2 písm. b) insolvenčního zákona. V návrhu uvádí, že na základě vykonatelných titulů vede proti dlužníku exekuci pro vymožení pohledávky oprávněného Oborové zdravotní pojišťovny zaměstnanců bank, pojišťoven a stavebnictví se sídlem v Praze 4, Roškotova 1225/1. V rámci exekuce vydal 14.8.2014 dražební vyhlášku, když dražba se měla uskutečnit 30.9.2014. Protože však byl 29.9.2014 podán jedním z věřitelů, navrhovatelem Vladimírem Březnovským, insolvenční návrh vedený u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. KSCB 41 INS 26299/2014, vydal soudní exekutor dne 29.9.2014 pod č.j. 146 EX 806/12-119 usnesení o odročení dražby. Řízení o tomto prvním insolvenčním návrhu bylo zastaveno. Soudní exekutor tedy vydal dne 1.9.2015 pod č.j. 146 EX 806/12-143 usnesení o nařízení odročené dražby, která se má konat dne 29.9.2015 ve 13.00 hod. Nato dne 23.9.2015 byl podán proti dlužníkovi stejným věřitelem totožný návrh jako návrh vedený u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. KSCB 41 INS 26299/2014. Svá tvrzení prokázal exekutor předložením dražební vyhlášky usnesením o odročení dražby a usnesením o nařízení odročené dražby výše citovanými. Uzavírá, že s ohledem na ustanovení § 109 odst. 1 písm. c) insolvenčního zákona nemůže v provedení exekuce prodejem nemovitých věcí pokračovat. Má ale zato, že jediným důvodem podání insolvenčního návrhu je snaha zamezit prodeji majetku v exekuci. Insolvenční návrhy téhož věřitele povinného jsou vždy podány těsně před samotným konáním dražby, a to v totožném znění, v návrhu druhém v pořadí věřitel dlužníka nepředkládá žádné nové skutečnosti. Soudní exekutor dovozuje, že jsou dány důvody zvláštního zřetele hodné, jak je má na mysli ustanovení § 82 odst. 2 písm. b) insolvenčního zákona, pro které je na místě omezit účinky spojené se zahájením insolvenčního řízení, neboť to neodporuje společnému zájmu věřitelů, kteří budou uspokojeni stejně jako by došlo ke zpeněžení v rámci insolvenčního řízení, a to ve stejném pořadí. Soudní exekutor dále uvádí, že dražbou se dosáhne nejvyššího výdělku, neboť ke dni podání návrhu na vydání předběžného opatření je do dražby přihlášeno 34 dražitelů. Soudní exekutor ve své argumentaci poukazuje na judikaturu Vrchního soudu k aktuálnímu znění ust. § 82 odst. 2 písm. b) insolvenčního zákona a navrhuje, aby soud umožnil provést nařízenou exekuci, a to případě s omezením, že výtěžek dosažený zpeněžením bude po dobu probíhajícího insolvenčního řízení deponován pro účely tohoto řízení. Podle § 82 odst. 1 a odst. 2 písm. b) insolvenčního zákona může insolvenční soud v insolvenčním řízení nařídit předběžné opatření i bez návrhu, nestanoví-li zákona jinak, a tímto předběžným opatřením může v době do rozhodnutí o insolvenčním návrhu mimo jiné omezit z důvodu hodných zvláštního zřetele způsobem stanoveným v předběžném opatření některý z účinku spojených se zahájením insolvenčního řízení uvedených v § 109 odst. 1 písm. b) a c), neodporuje-li to společnému zájmu věřitelů. V daném případě má soud předně zato, že dlužník je v úpadku a je v úpadku minimálně ve formě platební neschopnosti. Tvrzeními v návrhu, prokázanými vyjádřením dlužníka v řízení vedeném u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. KSCB 41 INS


text:
26299/2014, výše uvedenými výpisy z katastru nemovitostí s nemovitostmi ve vlastnictví dlužníka a nakonec i přílohami návrhu na vydání předběžného opatření soudního exekutora JUDr. Jiřího Bulvase je evidentní, že dlužník má více věřitelů s peněžitými závazky po dobu delší než 30 dnů po lhůtě splatnosti, které neplní po dobu delší 3 měsíců po lhůtě splatnosti.
 Pokud tedy navrhovatel opět neučiní dispozici s v pořadí již druhým návrhem na insolvenci vůči dlužníku, podaným těsně před dražením jednáním, vedoucím k zastavení insolvenčního řízení, soud s největší pravděpodobností zjistí úpadek dlužníka, což by učinil již na základě totožného návrhu věřitele se stejnými důkazy v řízení předchozím. V průběhu insolvenčního řízení a za stávající situace zvláště, je třeba postupovat podle zásad na kterých insolvenční řízení spočívá, jak jsou demonstrativně vypočteny v ust. § 5 insolvenčního zákona. Podle nich žádný z účastníků nesmí být nespravedlivě poškozen nebo zvýhodněn, je třeba dosáhnout rychlého, hospodárného a co nejvyššího uspokojení věřitelů, kteří musí mít rovné možnosti, pokud mají stejné nebo obdobné postavení. Konečně jsou věřitelé povinni zdržet se jednání směřujícího k uspokojení jejich pohledávek mimo insolvenční řízení. Pokud předběžné opatření umožní v dražbě prodat nemovitosti dlužníka nejvyšší nabídce v elektronické dražbě 34 přihlášených dražitelů, a tato částka umožňující co nejvyšší uspokojení věřitelů bude k dispozici po dobu insolvenčního řízení, nebude žádný z účastníků insolvenčního řízení nespravedlivě poškozen ani zvýhodněn, jde o rychlé a hospodárné řešení a vzhledem k uspokojování zajištěných věřitelů jak v insolvenčním řízení, tak případně v řízení exekučním, zajišťuje rovné možnosti věřitelům ve stejném postavení. Současně soud důvody hodné mimořádného zřetele spatřuje i v závěru, že postup věřitele s jeho nezajištěnou pohledávkou zjevně nesměřuje k ničemu jinému, než k uspokojení mimo insolvenční řízení na úkor jiných věřitelů, jak vyplývá z podání návrhů, vzetí zpět prvého z nich a odvolání se proti usnesení o zastavení řízení po zpětvzetí návrhu řízením vedeném pod sp. zn. KSCB 41 INS 26299/2014. Navrhovatel opakovaným zahajováním insolvenčního řízení za situace, kdy již byla vyhláškou nařízena dražba v průběhu exekuce, zneužívá účinků zahájení insolvenčního řízení a dražbu podle přesvědčení soudu maří s úmyslem přimět dlužníka k přednostnímu uspokojení jeho pohledávky mimo toto insolvenční řízení, tedy poškodit zájmy třetích osob. Protože má tedy soud za splněné podmínky stanovené ust. § 82 odst. 2 písm. b) insolvenčního zákona pro takové rozhodnutí, vydal předběžné opatření jak je uvedeno ve výroku tohoto usnesení.
 Po uč e ní Proti tomuto usnesení lze podat odvolání do 15 dnů ode dne doručení stejnopisu jeho písemného vyhotovení k Vrchnímu soudu v Praze prostřednictvím Krajského soudu v Českých Budějovicích.
 Toto usnesení se považuje za doručené okamžikem zveřejnění v insolvenčním rejstříku. Insolvenčnímu navrhovateli, navrhovateli předběžného opatření a dlužníkovi se však doručuje i zvláštním způsobem (§ 82 odst. 5 insolvenčního zákona).
 Krajský soud v Českých Budějovicích dne 29.září 2015
 JUDr. Miloš Vondráček v.r. Samosoudce Za správnost vyhotovení:Tájková


text:
27/2000 Sb., Zákon, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o veřejných dražbách, ve znění účinném k 1.1.2014 | Fulsoft.cz - Zákony, judikatura a literatura 2019-2020
 27/2000 Sb., Zákon, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o veřejných dražbách, ve znění účinném k 1.1.2014
 č. 27/2000 Sb.
 kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o veřejných dražbách
 ruší část desátou
 ruší části šestou a sedmou
 ruší část čtvrtou
 Změna zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon)
 Zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění zákona č. 231/1992 Sb., zákona č. 591/1992 Sb., zákona č. 273/1993 Sb., zákona č. 303/1993 Sb., zákona č. 38/1994 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 136/1994 Sb., zákona č. 200/1994 Sb., zákona č. 237/1995 Sb., zákona č. 286/1995 Sb., zákona č. 94/1996 Sb., zákona č. 95/1996 Sb., zákona č. 147/1996 Sb., zákona č. 19/1997 Sb., zákona č. 49/1997 Sb., zákona č. 61/1997 Sb., zákona č. 79/1997 Sb., zákona č. 217/1997 Sb., zákona č. 280/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 83/1998 Sb., zákona č. 157/1998 Sb., zákona č. 167/1998 Sb., zákona č. 159/1999 Sb., zákona č. 356/1999 Sb., zákona č. 358/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb. a zákona č. 363/1999 Sb., se mění takto:
 1. § 41 se zrušuje.
 2. V příloze č. 2 ve skupině 214: Ostatní - ve sloupci 1 se text „Provádění dražeb mimo soudní výkon rozhodnutí“ nahrazuje textem „Provádění dobrovolných dražeb movitých věcí podle zákona o veřejných dražbách“.
 Ve sloupci 2 se číslice „5“ nahrazuje číslicí „3“.
 Ve sloupci 3 se text „Zákon č. 174/1950 Sb., o dražbách mimo exekuci, ve znění zákona č. 513/1991 Sb.“ nahrazuje textem „Zákon č. 26/2000 Sb., o veřejných dražbách.“.
 3. V příloze č. 3 ve skupině 314: Ostatní - ve sloupci 1 se doplňuje nový obor „Provádění veřejných dražeb“.
 Ve sloupci 2 se doplňují slova „vysokoškolské vzdělání, 1 rok praxe v dražební nebo realitní činnosti nebo středoškolské vzdělání a 5 let praxe v dražební nebo realitní činnosti“.
 Ve sloupci 3 se doplňují slova „stanovisko Ministerstva pro místní rozvoj“.
 Ve sloupci 4 se doplňují slova „Ministerstvo pro místní rozvoj“.
 Ve sloupci 5 se doplňují slova „§ 6 zákona č. 26/2000 Sb., o veřejných dražbách.“.
 (zrušena zák. č. 256/2013 Sb. k 1.1.2014)
 Změna zákona č. 92/1991 Sb., o podmínkách převodu majetku státu na jiné osoby
 Zákon č. 92/1991 Sb., o podmínkách převodu majetku státu na jiné osoby, ve znění zákona č. 92/1992 Sb., zákona č. 264/1992 Sb., zákona č. 541/1992 Sb., zákona č. 544/1992 Sb., zákona č. 210/1993 Sb., zákona č. 306/1993 Sb. a zákona č. 224/1994 Sb., se mění takto:
 1. § 14 včetně poznámky pod čarou č. 5b) zní:
 „(1) Privatizaci majetku uskutečňuje Fond prodejem na základě smlouvy uzavřené s kupujícím nebo veřejnou dražbou; při veřejné dražbě se postupuje podle zvláštního právního předpisu.5bVýběr dražebníka provádí Fond.
 (2) Při vkladu privatizovaného majetku do základního jmění obchodní společnosti postupuje Fond v souladu se zvláštními předpisy5a s odchylkami stanovenými tímto zákonem.
 5b) Zákon


text:
FORMETAL, s.r.o. Měšice IČO 48035122 kontakty (21.10.2019) | Finance.cz
 FORMETAL, s.r.o. Měšice IČO: 48035122
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu FORMETAL, s.r.o., která sídlí v obci Měšice a bylo jí přiděleno IČO 48035122.
 Firma s názvem FORMETAL, s.r.o. se sídlem v obci Měšice byla založena v roce 1992. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 6 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Výroba, instalace, opravy elektrických strojů a přístrojů, elektronických a telekomunikačních zařízení , Koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej a další.
 Základní údaje o FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 C 14955
 Datum uzavření společenské smlouvy:22.10.1992 26.11.1992
 Aktuální kontaktní údaje FORMETAL, s.r.o.
 Kontakty na FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 Zahradní 467 , Měšice 250 64 17.6.2009
 Havířovská 476 , Praha 199 00 19.3.2004 - 17.6.2009
 Třinecká 416 , 190 00 Praha 9 Česká republika
 26.8.1999 - 19.3.2004
 Střední 65/2 , Praha 162 00 26.11.1992 - 26.8.1999
 Zahradní 467, Měšice 250 64
 Obory činností FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 výroba, instalace a opravy elektrických strojů a přístrojů 26.8.1999 - 17.6.2009
 výroba, instalace a opravy elektronických zařízení 26.8.1999 - 17.6.2009
 zprostředkovatelská činnost 26.11.1992 - 17.6.2009
 koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej 26.11.1992 - 17.6.2009
 Zahradní 467 , Měšice 250 64
 1003685382
 Vedení firmy FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 Způsob jednání jménem společnosti: Každý z jednatelů je oprávněn jednat jménem společnosti samostatně. Podepisování za společnost se děje tak, že k obchodnímu jménu společnosti připojí kterýkoliv z jednatelů svůj podpis. 26.8.1999
 Způsob jednání jménem společnosti: Jménem společnosti jednají jednatelé a podepisují se za ni tak, že k vytištěnému nebo napsanému obchodnímu jménu společnosti připojí svůj podpis. 26.11.1992 - 26.8.1999
 Karel Buralt 10.7.2013
 Petr Čejka 22.8.2013
 Brandýská 718, Bašť 250 65
 Ing Ladislav Kuruc 19.12.2018
 Ocelářská 2457/7, Praha 190 00
 Karel Babíček 26.11.1992 - 20.3.1998
 Sopotská 619/18, Praha 181 00
 Miroslav Kříž 26.11.1992 - 20.3.1998
 Nad alejí 1736/10, Praha 162 00
 Pavel Kohák 20.3.1998 - 26.8.1999
 Zelinářská 839/14, Praha 147 00
 Ing Ladislav Kuruc 26.8.1999 - 8.12.2001
 Ruprechtická 2277/12, Praha 193 00
 Ing Ladislav Kuruc 8.12.2001 - 5.8.2005
 Tvrdého 641, Praha 199 00
 Karel Buralt 26.8.1999 - 10.7.2013
 Žandovská 306/9, Praha 190 00
 Ing Ladislav Kuruc 5.8.2005 - 19.12.2018
 Na Homolkách 86, Vodochody 250 69
 Ing. Petr Čejka
 Vlastníci firmy FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 zakladni 3 000 000 Kč - 6.11.2010
 zakladni 106 000 Kč - 26.8.1999 - 6.11.2010
 zakladni 105 000 Kč - 26.11.1992 - 26.8.1999
 Sbírka Listin FORMETAL, s.r.o. IČO: 48035122
 C 14955/SL 22 účetní závěrka [2014] Městský soud v Praze 31.12.2014 1.4.2015 10.4.2015 9
 C 14955/SL 21 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 299/2014 Městský soud v Praze 9.6.2014 8.7.2014 30.7.2014 5
 C 14955/SL 20 účetní závěrka [2013] Městský soud v Praze 31.12.2013 31.3.2014 15.4.2014 9
 C 14955/SL 16 účetní závěrka r.2011 Městský soud v Praze 31.12.2011 28.3.2012 2.4.2012 2
 C 14955/SL 14 notářský zápis NZ 361/2010 Městský soud v Praze 22.9.2010 20.1.2011 16
 C 14955/SL 13 účetní závěrka, výroční zpráva, zpráva


text:
auditora r.2009 Městský soud v Praze 31.12.2009 20.5.2010 27.5.2010 17
 C 14955/SL 11 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 69/2004 Městský soud v Praze 9.2.2004 17.6.2009 20
 C 14955/SL 10 účetní závěrka, výroční zpráva, zpráva auditora r.2007 Městský soud v Praze 31.12.2007 30.7.2008 30.7.2008 17
 C 14955/SL 9 účetní závěrka 2006 (VZZ druh. čl.) Městský soud v Praze 31.12.2006 7.6.2007 8.6.2007 9
 C 14955/SL 8 účetní závěrka r. 2005+zpr.o sestav.přizn. Městský soud v Praze 31.12.2005 18.7.2006 20.7.2006 11
 C 14955/SL 7 účetní závěrka za rok 2004 Městský soud v Praze 31.12.2004 2.8.2005 15.8.2005 9
 C 14955/SL 6 účetní závěrka za rok 2003 Městský soud v Praze 31.12.2003 1.6.2004 9.6.2004 10
 C 14955/SL 3 notářský zápis [NZ 405/99] Městský soud v Praze 6.5.1999 26.8.1999 18
 C 14955/SL 2 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 30.11.1997 7.9.1998 10
 C 14955/SL 4 účetní závěrka r. 2001 + příl. Městský soud v Praze 16.7.2002 12
 Hodnocení FORMETAL, s.r.o.
 Výpis dat pro firmu FORMETAL, s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy FORMETAL, s.r.o., 48035122 na obchodním rejstříku
 výpis firmy FORMETAL, s.r.o., 48035122 na živnostenském rejstříku
 FORMETAL, s.r.o. - 48035122 - Měšice , Zahradní 467


text:
ADR - Trans, s.r.o. Mníšek pod Brdy IČO 27365964 kontakty (23.09.2018) | Finance.cz
 ADR - Trans, s.r.o. Mníšek pod Brdy IČO: 27365964
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu ADR - Trans, s.r.o., která sídlí v obci Mníšek pod Brdy a bylo jí přiděleno IČO 27365964.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma ADR - Trans, s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem ADR - Trans, s.r.o. se sídlem v obci Mníšek pod Brdy byla založena v roce 2005. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 2 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Výroba nebezpečných chemických látek a nebezpečných chemických směsí a prodej chemických látek a chemických směsí klasifikovaných jako vysoce toxické a toxické , Silniční motorová doprava - nákladní provozovaná vozidly nebo jízdními soupravami o největší povolené hmotnosti přesahující 3,5 tuny, jsou-li určeny k přepravě zvířat nebo věcí, - nákladní provozovaná vozidly nebo jízdními soupravami o největší povolené a další.
 Základní údaje o ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 C 108695
 Dne 27.3.2018 byla v souladu s ust. § 2175 a násl. občanského zákoníku uzavřena smlouva o prodeji závodu mezi společností ADR Trans, s.r.o. jako prodávající a společností PURUM s.r.o., se sídlem Praha 1 - Staré Město, Národní 961/25, PSČ 11000, IČO: 6241 4402, zapsanou v obchodním rejstříku vedeném Městským soudem v Praze, oddíl C, vložka 31916 jako kupující, jejímž předmětem je prodej závodu společnosti ADR Trans, s.r.o., který se zabývá mezinárodní a vnitrostátní přepravou nebezpečných látek, logistiko u, dovozem a distribucí chemických látek po celé Evropské unii. 1.4.2018
 Společnost ADR - Trans, s.r.o., IČ 27365964, se sídlem Mníšek pod Brdy, ÚVR Mníšek pod Brdy 600, PSČ 25210, byla rozdělena odštěpením s tím, že odštěpená část jmění byla sloučena do společnosti Purum s.r.o., IČ 62414402, se sídlem Praha 1 - Staré Město, N árodní 961/25, PSČ 11000. Na společnost Purum s.r.o. jako nástupnickou společnost přešla část jmění rozdělované společnosti ADR - Trans, s.r.o., a to dle projektu fúze. 31.8.2015
 Počet členů statutárního orgánu: 5 18.8.2014
 j9qjcvr
 CZ27365964
 MNÍŠEK POD BRDY 600 252 10 MNÍŠEK POD BRDY
 2111143193/2700 20.3.2015
 186780243/0600 1.4.2013
 CZ0227000000002111260728 1.8.2015
 CZ7406000000000208741131 1.4.2013
 Kontakty na ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 600 , Mníšek pod Brdy 252 10 30.7.2010
 Jeremiášova 947/16 , Praha 155 00 5.12.2005 - 30.7.2010
 Jeremiášova 947/16 , Praha 155 00 26.7.2005 - 5.12.2005
 600, Mníšek pod Brdy 252 10
 Pražská 600, Mníšek pod Brdy 252 10
 č.p. 600, 25210 Mníšek pod Brdy
 Obory činností ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 podnikání v oblasti nakládání s nebezpečnými odpady 4.4.2008
 geologické práce v oblasti hydrogeologie 4.4.2008
 poskytování technických služeb 26.7.2007
 nakládání s odpady (vyjma nebezpečných) 26.7.2007
 velkoobchod 19.9.2006
 silniční motorová doprava nákladní rozsah předmětu podnikání: vnitrostátní a mezinárodní s vozidly do 3,5 tuny celkové hmotnosti, vnitrostátní a mezinárodní s vozidly nad 3,5 tuny celkové hmotnosti a


text:
tahači 5.12.2005
 výroba a dovoz chemických látek a chemických přípravků klasifikovaných jako výbušné, oxidující, extremně hořlavé, hořlavé, vysoce toxické, toxické, karcinogenní, mutagenní, toxické pro reprodukci, nebezpečné pro životní prostředí, zdraví škodlivé, žíravé, dráždivé, senzibilující a prodej chemických látek a chemických přípravků klasifikovaných jako vysoce toxické a toxické 5.12.2005
 zasilatelství 5.12.2005
 zprostředkování obchodu a služeb 26.7.2005
 1007394820
 U továren 999/31 , Praha 102 00
 1010092952
 600 , Mníšek pod Brdy 252 10
 1010092961
 Vedení firmy ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 Jednatel zastupuje společnost samostatně v plném rozsahu. Je-li zvoleno více jednatelů, zastupuje společnost každý z nich samostatně v plném rozsahu. 18.8.2014
 Způsob jednání za společnost: Jménem společnosti jedná jednatel samostatně. 26.7.2005 - 18.8.2014
 Tomáš Vymazal 29.9.2017
 Dunická 3144/6, Praha 141 00
 Ing. Jaroslav Pondělík 21.8.2015 - 3.3.2017
 od 30.6.2015 do 31.1.2017
 Na Pískovně 655/20, Liberec 460 14
 Tomáš Vymazal 26.7.2005 - 29.9.2017
 Ing. Jaroslav Weis 5.11.2007 - 20.12.2016
 Prachnerova 952/3, Praha 150 00
 Vlastníci firmy ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 zakladni 2 000 000 Kč - 9.5.2012
 zakladni 200 000 Kč 100% 26.7.2005 - 9.5.2012
 Sbírka Listin ADR - Trans, s.r.o. IČO: 27365964
 C 108695/SL 64 zpráva o vztazích, zpráva auditora r. 2014 Městský soud v Praze 31.12.2014 11.9.2015 17.9.2015 5
 C 108695/SL 62 ostatní, zpráva auditora zahajovací rozvaha k 1.1.2015 Městský soud v Praze 1.1.2015 26.8.2015 3.9.2015 22
 C 108695/SL 61 zpráva auditora Městský soud v Praze 29.4.2015 26.8.2015 22
 C 108695/SL 60 účetní závěrka [2015] Městský soud v Praze 19.2.2015 26.8.2015 25
 C 108695/SL 59 notářský zápis [NZ 277/2015] Městský soud v Praze 10.7.2015 26.8.2015 15
 C 108695/SL 58 ostatní rozhodnutí jediného společníka Městský soud v Praze 30.6.2015 11.8.2015 26.8.2015 2
 C 108695/SL 57 zpráva o vztazích za rok 2013 Městský soud v Praze 31.12.2013 6.8.2015 17.8.2015 4
 C 108695/SL 56 účetní závěrka [2013], výroční zpráva [2013], zpráva auditora Městský soud v Praze 31.12.2013 6.8.2015 17.8.2015 36
 C 108695/SL 55 zpráva auditora za rok 2013 Městský soud v Praze 31.12.2013 6.8.2015 17.8.2015 1
 C 108695/SL 54 účetní závěrka [2013], zpráva auditora Městský soud v Praze 31.12.2013 6.8.2015 17.8.2015 25
 C 108695/SL 53 zpráva auditora za rok 2013 Městský soud v Praze 31.12.2013 6.8.2015 17.8.2015 1
 C 108695/SL 52 ostatní rozhodnutí jediného společníka Městský soud v Praze 30.6.2014 6.8.2015 17.8.2015 2
 C 108695/SL 50 účetní závěrka [2013] Rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2013 1.10.2014 14.11.2014 4
 C 108695/SL 49 účetní závěrka [2013] Příloha Městský soud v Praze 31.12.2013 1.10.2014 14.11.2014 15
 C 108695/SL 48 účetní závěrka [2013] VZZ Městský soud v Praze 31.12.2013 1.10.2014 14.11.2014 2
 C 108695/SL 47 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 148/2014 Městský soud v Praze 30.6.2014 11.8.2014 17.9.2014 18
 C 108695/SL 45 účetní závěrka [2012], výroční zpráva [2012], zpráva o vztazích, zpráva auditora Městský soud v Praze 31.12.2012 4.12.2013 10.12.2013 16
 C 108695/SL 44 ostatní rozhod. jed. společníka Městský soud v Praze 27.6.2013 12.7.2013 25.7.2013 2
 C 108695/SL 43 účetní závěrka [2012] příloha Městský soud v Praze 31.12.2012 21.6.2013 27.6.2013 2
 C 108695/SL 42 zpráva auditora Městský soud v Praze 31.12.2012 21.6.2013 27.6.2013 2


text:
C 108695/SL 41 účetní závěrka [2012] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2012 21.6.2013 27.6.2013 4
 C 108695/SL 39 účetní závěrka [2012] VZZ Městský soud v Praze 31.12.2012 21.6.2013 27.6.2013 2
 C 108695/SL 38 účetní závěrka, zpráva auditora r.2011 Městský soud v Praze 31.12.2011 20.5.2013 23.5.2013 13
 C 108695/SL 37 notářský zápis NZ 116/2012 Městský soud v Praze 23.7.2012 23.10.2012 29.10.2012 18
 C 108695/SL 36 ostatní -rozhod. jedin. společníka Městský soud v Praze 19.6.2012 11.7.2012 1.8.2012 2
 C 108695/SL 35 účetní závěrka r.2011-příloha Městský soud v Praze 31.12.2011 13.7.2012 25.7.2012 1
 C 108695/SL 34 účetní závěrka r.2011-VZaZ Městský soud v Praze 31.12.2011 13.7.2012 25.7.2012 2
 C 108695/SL 33 účetní závěrka r.2011-rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2011 13.7.2012 25.7.2012 4
 C 108695/SL 32 zakladatelské dokumenty spol.smlouva Městský soud v Praze 17.4.2012 25.4.2012 15.5.2012 7
 C 108695/SL 31 notářský zápis nz 72/2012 Městský soud v Praze 17.4.2012 25.4.2012 15.5.2012 17
 C 108695/SL 30 ostatní - rozhod. jedin. společ. Městský soud v Praze 27.7.2011 24.8.2011 24.8.2011 2
 C 108695/SL 29 ostatní -příloha k ÚZ r.2010 Městský soud v Praze 31.12.2010 27.7.2011 28.7.2011 1
 C 108695/SL 28 účetní závěrka -VZaZ r.2010 Městský soud v Praze 31.12.2010 27.7.2011 28.7.2011 2
 C 108695/SL 27 účetní závěrka -rozvaha r.2010 Městský soud v Praze 31.12.2010 27.7.2011 28.7.2011 4
 C 108695/SL 26 účetní závěrka - VZZ r.2009 Městský soud v Praze 22.6.2010 18.4.2011 27.4.2011 2
 C 108695/SL 25 účetní závěrka - rozvaha r. 2009 Městský soud v Praze 22.6.2010 18.4.2011 27.4.2011 4
 C 108695/SL 24 účetní závěrka - příloha r. 2009 Městský soud v Praze 22.6.2010 18.4.2011 27.4.2011 1
 C 108695/SL 23 účetní závěrka - VZZ r. 2008 Městský soud v Praze 29.6.2009 21.4.2011 27.4.2011 2
 C 108695/SL 22 účetní závěrka - rozvaha r. 2008 Městský soud v Praze 29.6.2009 21.4.2011 27.4.2011 4
 C 108695/SL 21 účetní závěrka - příloha r.2008 Městský soud v Praze 29.6.2009 21.4.2011 27.4.2011 1
 C 108695/SL 20 ostatní -zápis rozhod.jed.společníka Městský soud v Praze 30.6.2010 10.1.2011 12.1.2011 1
 C 108695/SL 19 zakladatelské dokumenty - úplné znění Městský soud v Praze 30.7.2010 15.9.2010 29.9.2010 8
 C 108695/SL 18 notářský zápis NZ 177/2010 Městský soud v Praze 23.7.2010 30.8.2010 4
 C 108695/SL 17 ostatní rozhodnutí jediného společníka Městský soud v Praze 30.6.2008 15.8.2008 20.8.2008 2
 C 108695/SL 16 účetní závěrka - příloha r.2007 Městský soud v Praze 31.12.2007 21.7.2008 21.7.2008 1
 C 108695/SL 15 účetní závěrka - výkaz zisků r.2007 Městský soud v Praze 31.12.2007 21.7.2008 21.7.2008 2
 C 108695/SL 14 účetní závěrka - rozvaha r.2007 Městský soud v Praze 31.12.2007 21.7.2008 21.7.2008 4
 C 108695/SL 13 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 1.12.2007 21.4.2008 8
 C 108695/SL 12 zakladatelské dokumenty Městský soud v Praze 28.3.2008 21.4.2008 8
 C 108695/SL 11 notářský zápis NZ 61/2008 Městský soud v Praze 26.3.2008 21.4.2008 7
 C 108695/SL 10 posudek znalce 226/2007 Městský soud v Praze 25.10.2007 21.4.2008 60
 C 108695/SL 9 posudek znalce 227/2007 Městský soud v Praze 25.10.2007 9.4.2008 61
 C 108695/SL 8 notářský zápis NZ 231/2007 Městský soud v Praze 10.8.2007 7.11.2007 10
 C 108695/SL 7 smlouvy o


text:
převodu obchod. podílu 2x Městský soud v Praze 31.10.2007 7.11.2007 27
 C 108695/SL 6 podpisové vzory + čet.prohláš. Městský soud v Praze 30.10.2007 7.11.2007 2
 C 108695/SL 5 účetní závěrka r.2006-příloha Městský soud v Praze 31.12.2006 11.7.2007 26.7.2007 1
 C 108695/SL 4 účetní závěrka r.2006-VZZ Městský soud v Praze 31.12.2006 11.7.2007 26.7.2007 2
 C 108695/SL 3 účetní závěrka r.2006-rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2006 11.7.2007 26.7.2007 2
 C 108695/SL 2 účetní závěrka r.2005 Městský soud v Praze 31.12.2005 4.4.2006 6.4.2006 5
 Hodnocení ADR - Trans, s.r.o.
 Výpis dat pro firmu ADR - Trans, s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy ADR - Trans, s.r.o., 27365964 na obchodním rejstříku
 výpis firmy ADR-Trans, s.r.o., 27365964 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy ADR - Trans, s.r.o., 27365964 na Datových schránkách


text:
Institut prozatímního opatření v mezinárodní obchodní arbitráži | Právní prostor
 Rozhodčí řízení v mezinárodním obchodě se stalo fenoménem. V průběhu svého vývoje dosáhlo velmi uznávaného postavení. Stále více nadnárodních korporací si sjednává v obchodních smlouvách rozhodčí doložky, než aby zvolily řešení sporu před vnitrostátními soudy. Důvody jsou ryze logické. Jedná se o nejrychlejší, nejflexibilnější a mnohdy více kvalifikované řešení nově vzniknuvšího sporu.
 Podobně jako v civilním soudním řízení, i v průběhu obchodní arbitráže může hrozit jednomu z účastníků významné riziko vzniku škody. Typicky se jedná o úmyslné ochromení podnikatelské činnosti, nakládání s majetkovou podstatou, porušování konkurenčních doložek apod. Zabránění vzniku a následným zhoršujícím se následkům lze pomocí tzv. předběžného opatření.
 V mezinárodním rozhodčím řízení se doposud ukládalo předběžné opatření až po ustanovení a jmenování rozhodčího tribunálu. Původní právní úprava nereflektovala možnost ochrany účastníka řízení i v počátcích sporu. Postižené strany řízení se proto uchylovaly k podání návrhu na nařízení předběžného opatření k obecným civilním soudům. To však bylo vnímáno jako podstatná nevýhoda rozhodčího řízení.[1] Většina stálých rozhodčích soudů se proto rozhodla provést významnou novelizaci svých interních předpisů, do kterých inkorporovala pravidlo tzv. mimořádného rozhodce.
 Obecná charakteristika mimořádného rozhodce
 Institut mimořádného rozhodce (Emergency Arbitrator) spočívá v poskytnutí právní ochrany, která je svým obsahem obdobná formě předběžného opatření.[2] Prakticky to znamená, že strana sporu požádá stálý rozhodčí soud, aby jmenoval rozhodce ještě před jmenováním rozhodčího senátu. Jeho primárním úkolem je vydat v krátké lhůtě prozatímní opatření ve formě příkazu (order), event. nálezu (award), kterým upraví poměry účastníků řízení v kritickém období. Rozhodnutí mimořádného rozhodce je pro obě strany sporu závazné. To však neplatí pro rozhodování ustanoveného rozhodčího tribunálu, který rozhoduje ve věci a jako takový má právo prozatímní opatření zrušit či změnit.[3]
 Konkrétní pravidla řízení o návrhu na vydání prozatímního opatření (Emergency Arbitrator Proceedings) si každý stálý rozhodčí soud upravuje samostatně. [4] Pro potřebu práce byla vybrána právní úprava stálého rozhodčího soudu v Paříži.
 Úprava pravidel Stálého rozhodčího soudu při mezinárodní obchodní komoře v Paříži (ICC)
 Jako jeden z prvních soudů provedl ICC novelizaci svých pravidel v roce 2010. S účinností od 1. ledna 2012 se tak objevil čl. 29 ICC pravidel, společně s přílohou č. V (Emergency Arbitrator Rules), který daný institut mimořádného rozhodce upravuje.[5] Podle nich – pokud jedna ze stran sporu vyžaduje prozatímně upravit poměry mezi stranami v době před jmenováním rozhodčího senátu, může tak učinit formou podání návrhu k Sekretariátu ICC soudu.[6] Po kladném schválení návrhu je následně nejpozději do dvou dnů od doručení návrhu jmenován mimořádný rozhodce (Emergency Arbitrator), kterého jmenuje samotný Prezident ICC.[7] Mimořádný rozhodce je dle čl. 6, odst. (4), přílohy č. V, povinen vydat do 15 dnů rozhodnutí ve formě nařízení (order).[8] O nařízení prozatímního opatření lze mj. požádat i také před zahájením samotného rozhodčího řízení.[9]
 Žalující strana je povinna podat do 10 - ti dnů od doručení návrhu na vydání prozatímního opatření žalobu k rozhodčímu soudu (Request for Arbitration). V případě, že tak neučiní, Prezident řízení s okamžitou platností ukončí.[10]
 Výkon rozhodnutí prozatímního opatření
 Jedním z nejvíce diskutovaných témat byla v odborné komunitě


text:
otázka vykonatelnosti. ICC pravidla ji totiž výslovně neupravují. Nebylo tak zcela jasné, zdali má nařízení vydané mimořádným rozhodcem stejné právní účinky jako nařízení předběžného opatření dle čl. 28, odst. (1) ICC pravidel. Výkon rozhodnutí ve formě nařízení se zároveň dostal do situace formální nemožnosti vykonatelnosti. Podle čl. V, odst. (I), písm. (e), Newyorské úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů, jsou povoleny k vykonání pouze konečné rozhodčí nálezy.
 K vyřešení vykonatelnosti prozatímního opatření nakonec došlo až pomocí ustálené praxe soudů. Advokáti Andrea Carlevaris a Jose Ricardo Feris argumentují, že vnitrostátní soudy reflektují právní povahu nařízení mimořádného rozhodce a bez jakýchkoliv omezení jej vykonávají jako předběžné opatření. Jedná se o typický příklad právní zásady přednosti obsahu rozhodnutí před jeho formou (substance over the form). Prozatímní opatření má tudíž stejnou právní relevanci jako předběžné opatření, ačkoliv se jedná o nařízení. [11]
 Významnou podporu lze nalézt i ve vzorovém zákonu UNCITRAL. Podle čl. 17 H je „předběžné opatření vydané rozhodčím senátem závazné a, nestanoví-li rozhodčí senát jinak, vykonatelné podáním návrhu na výkon rozhodnutí příslušnému obecnému soudu. Předběžné opatření je závazné a vykonatelné kdekoliv bez ohledu na to, v jaké zemi bylo vydáno.“[12] Tímto lze opatření vykonat nejen v sídle arbitráže, nýbrž také v zahraničí. Nicméně výkon rozhodnutí bude závislý na konkrétní úpravě vnitrostátního práva státu, k jehož obecnému soudu bude návrh podán. Například, v případě České republiky nebude prozatímní opatření de iure právně relevantní, ani vynutitelné. Dle § 22, zákona č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů, mohou podat návrh na předběžné opatření k soudu pouze strany sporu. To potvrzuje i rozhodnutí Ústavního soudu č. III. ÚS 3156/08 ze dne 22. 1. 2009, které říká, že k vydání předběžného opatření jsou podle právní koncepce českého práva oprávněny výhradně obecné soudy.
 Jiný úhel pohledu lze však spatřit v samotných ICC pravidlech. Článek 29 ICC, odst. (2), věta druhá, pojednává o závaznosti stran v dodržování nařízení. Toto praktické soukromoprávní ustanovení zavazuje strany k formálnímu zachování smluvního závazku. Je totiž v zájmu stran, aby bylo nařízení dodrženo. Případné neshody či nerespektování by mohlo mít pro odpůrčí stranu negativní, ba až fatální následky. Rozhodčí tribunál by mohl daný nesoulad zohlednit v závěrečném rozhodčím nálezu i s konkrétními právními účinky (např. povinnosti náhrady škody, ušlého zisku, nemajetkové újmy apod.).[13] Podle Carlevarise a Ferise jsou strany v praxi velmi ochotné dobrovolně dodržovat prozatímní opatření. Podporuje to i skutečnost, že rozhodčí tribunál může dané nařízení kdykoliv během řízení změnit, či dokonce zrušit.[14]
 Vznik institutu prozatímního opatření je významným posunem ve vývoji mezinárodní obchodní arbitráže. Došlo k vytvoření alternativního řešení, které však není stále dokonalé. Je zřejmé, že užitečnost tohoto institutu prokáže až delší rozhodovací praxe stálých rozhodčích soudů. Nicméně již teď lze spatřit významné pozitivum v právním postavení mimořádného rozhodce a jeho možnosti vydávat prozatímní opatření.
 Cílem práce bylo představit a zároveň analyzovat tuto procesní změnu z hlediska jejího ukotvení v pravidlech Stálého rozhodčího soudu při mezinárodní obchodní komoře v Paříži (ICC). Z pohledu vykonatelnosti je prozatímní opatření mezi stranami většinou dobrovolně dodržováno, neboť ujednáním


text:
rozhodčí doložky strany explicitně akceptovaly závaznost rozhodnutí rozhodců. Legální výkon nařízení prozatímního opatření je však závislý na konkrétní úpravě vnitrostátního práva státu, k jehož obecnému soudu bude návrh podán.
 Článek byl napsán v rámci Akademie odborného psaní, pořádané mezinárodní advokátní kanceláří White & Case a odborným portálem Právní prostor.cz.
 [1] Využitelnost obecných soudů může přinést několik velmi negativních důsledků. Především, záměrem stran rozhodčí smlouvy není, aby byl spor řešen mimo kompetenci stálého rozhodčího soudu. Dále hrozí publicita sporu a v neposlední řadě i velké riziko v podobě nespecializovanosti obecného soudu.
 [2] Platí zde i obdobné podmínky pro vydání (jako např. jurisdikce, urgentnost, prima facie atd.).
 [3] BĚLOHLÁVEK, Alexander, HORÁČEK, Vít. Nová pravidla o rozhodčím řízení Mezinárodního rozhodčího soudu ICC. Obchodní právo. 2013, č. 1, s. 10-19.
 [4] SANTACROCE, Fabio. The emergency arbitrator: a full-fledged arbitrator rendering an enforceable decision? Arbitration International, 2015, roč. 31, s. 284.
 [5] ICC Arbitration Rules. International Chamber of Commerce, Paris. čl. 29.
 [6] Podstatné náležitosti návrhu pro nařízení mimořádného předběžného opatření stanovuje čl.1) odst. 3), Přílohy č. V, ICC Pravidel.
 [7] GHAFARI, Amir, WALTERS, Emmylou. The Emergency Arbitrator: The Dawn of a New Age. Arbitration International. 2014, roč. 30, č. 1, s. 156.
 [8] ICC Arbitration Rules..., čl. 29, odst. (2).
 [9] Nová rozhodčí pravidla ICC: „pohotovostní“ rozhodce i vstřícný krok vůči státům. [online]. ksb.cz, [cit. 10. dubna 2016]. Dostupné na:< http://www.ksb.cz/cs/novinky-publikace/clanky/416_nova-rozhodci-pravidla-icc-pohotovostni-rozhodce-i-vstricny-krok-vuci-statum>.
 [10] ICC Arbitration Rules...., Příloha V., čl. 1, (6).
 [11] CARLEVARIS, Andrea, FERIS, Jose. Running in the ICC Emergency Arbitrator rules: The First ten cases. ICC Bulletin. 2014, roč. 25, č. 1., s. 28.
 [12] UNCITRAL Model Law. United Nations Commission on International Trade Law, čl. 17 H.
 [13] ICC Arbitration Rules..., čl. 29, odst. (4).
 [14] CARLEVARIS, A., FERIS, J.. Running in the ICC Emergency Arbitrator rules: The First ten cases..., s. 28.


text:
Priloha 8 vymeru MF CR 01/99
 CENOVÝ VĚSTNÍK 12/1998 Příloha č: 8 k výměru MF ČR č. 01/99
 CENOVÝ VĚSTNÍK 15/1999 Příloha č: 8 k výměru MF ČR č. 01/2000
 Ceny pro propočet plného (obyčejného) věcně usměrňovaného jízdného
 Tarifní vzdálenost(km)
 Plné (obyčejné) jízdné(Kč)
 1 - 2 3,00
 1 - 4 5,00 161 - 170 112,00
 5 - 7 7,00 171 - 180 119,00
 8 - 10 10,00 181 - 190 126,00
 11 - 13 12,00 191 - 200 134,00
 14 - 17 14,00 201 - 210 140,00
 18 - 20 17,00 211 - 220 147,00
 21 - 25 21,00 221 - 230 156,00
 26 - 30 24,00 231 - 240 162,00
 31 - 35 28,00 241 - 250 171,00
 36 - 40 31,00 251 - 260 180,00
 41 - 45 34,00 261 - 270 187,00
 46 - 50 37,00 271 - 280 193,00
 51 - 55 41,00 281 - 290 200,00
 56 - 60 44,00 291 - 300 208,00
 61 - 70 49,00 301 - 320 220,00
 71 - 80 55,00 321 - 340 231,00
 81 - 90 60,00 341 - 360 248,00
 91 - 100 67,00 361 - 380 260,00
 101 - 110 74,00 381 - 400 271,00
 111 - 120 81,00 401 - 420 294,00
 121 - 130 87,00 421 - 440 307,00
 131 - 140 93,00 a dále každých 20 km 13,00
 141 - 150 100,00
 151 - 160 105,00
 Ceny pro propočet plného (obyčejného) věcně usměrňovaného jízdného (1999)
 1 - 4 5,00 161 - 170 109,00
 5 - 7 7,00 171 - 180 115,00
 8 - 10 9,00 181 - 190 122,00
 11 - 13 12,00 191 - 200 129,00
 14 - 17 14,00 201 - 210 135,00
 18 - 20 16,00 211 - 220 142,00
 21 - 25 20,00 221 - 230 150,00
 26 - 30 24,00 231 - 240 157,00
 31 - 35 27,00 241 - 250 164,00
 36 - 40 30,00 251 - 260 I72,00
 41 - 45 33,00 261 - 270 179,00
 46 - 50 36,00 271 - 280 186,00
 51 - 55 40,00 281 - 290 194,00
 56 - 60 43,00 291 - 300 201,00
 61 - 70 47,00 301 - 320 211,00
 71 - 80 54,00 321 - 340 224,00
 81 - 90 59,00 341 - 360 237,00
 91 - 100 66,00 361 - 380 248,00
 101 - 110 71,00 381 - 400 259,00
 111 - 120 78,00 401 - 420 264,00
 121 - 130 84,00 421 - 440 288,00
 131 - 140 90,00 a dále každých 20 km 13,00
 141 - 150 96,00
 151 - 160 102,00
 URČENÉ PODMÍNKY PRO VEŘEJNOU VNITROSTÁTNÍ SILNIČNÍ LINKOVOU OSOBNI DOPRAVU
 VŠEOBECNÉ PODMĺNKY
 zákon č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění zákona č. 38/1995 Sb. a č. 304/1997 Sb.,
 zákon č. 38/1995 Sb., o technických podmínkách provozu silničních vozidel na pozemních komunikacích,
 zákon č.12/1997 Sb., o bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů
 zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění nařízení vlády č. 146/1999 Sb.,
 vyhláška č.


text:
187/1994 Sb., kterou se provádí zákon o silniční dopravě, ve znění vyhlášky č.48/1998 Sb. a vyhlášky č. 49/1998 Sb.,
 vyhláška č.133/1964 Sb., o silničním přepravním řádu, ve znění vyhlášek č. 74/1981 Sb. a č.106/1984 Sb. (dále jen SPŘ),
 vyhláška č.102/I995 Sb., o schvalování technické způsobilosti a technických podmínkách provozu silničních vozidel na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky č. 299/1996 Sb. a vyhlášky č. 4/1998 Sb.,
 vyhláška č. 103/1995 Sb., o pravidelných technických prohlídkách a měření emisí silničních vozidel, ve znění vyhlášky č. 322/1997 Sb.,
 vyhláška č. 49/1998 Sb., o jízdních řádech a organizaci celostátního informačního systému o jízdních řádech,
 vyhláška č. 71/1999 Sb., o přepravním řádu pro silniční dopravu osob.
 4. V cenách uvedených v tabulce pro propočet plného věcně usměrňovaného jízdného je zahrnuta daň z přidané hodnoty ve výši 5 %.
 5. Dopravci provozující veřejnou vnitrostátní silniční linkovou osobní dopravu i výdejna jízdenek jsou podle § 13, odst. 2 zákona č. 526/1990 Sb., o cenách, povinni zpřístupnit na viditelném místě informaci o ceně včetně podmínek formou ceníku, vývěsky nebo jiným přiměřeným způsobem.
 1. Plné (obyčejné) jízdné je cena za přepravu cestujícího stanovená dopravcem v souladu s ustanovením části II. položky č.11 tohoto výměru a tabulky pro propočet plného věcně usměrňovaného jízdného podle této přílohy.
 2.1. Za zlevněné jízdné, maximálně za ̧ 50 % plného (obyčejného)jízdného uplatněného dopravcem (50% sleva);
 se přepravují
 děti podle Čl. 9 odst.1 písm. a) až c) a odst. 2,
 rodiče k návštěvě dětí zdravotně postižených, umístěných v ústavech, podle Čl.16 až 19.
 2.2. Za zlevněné jízdné, maximálně za 38 % plného (obyčejného) jízdného uplatněného dopravcem (62% sleva podle přílohy č. 3 k vyhlášce č. 182/1991 Sb. ve znění pozdějších předpisů), se přepravují držitelé průkazu ZTP a ZTP/P podle Čl.12 a 13.
 děti do 6 let, s výjimkou případů uvedených v Čl. 9 odst.1 písm. a) až c),
 poslanci a senátoři Parlamentu České republiky podle Čl. 20 písm. b),
 představitelé státní moci a některých státních orgánů a soudci, o nichž tak stanoví zvláštní předpis1,
 důchodci-držitelé průkazů vydaných Ústředním výborem Českého svazu bojovníků za svobodu podle Čl. 20 písm. a),
 důchodci-držitelé průkazu Konfederace politických vězňů České republiky, Sdružení bývalých politických vězňů České republiky a Ústřední rady Svazu PTP-VTNP podle Čl. 20 písm. c),
 průvodce držitele průkazu ZTP/P nebo vodicí pes podle Čl.13.
 Neplatnost jízdenky při přerušení jízdy
 Přeruší-li cestující jízdu, stává se jízdenka, není-li v části III. stanoveno jinak, neplatnou.
 Zavazadla, za která se neplatí dovozné
 1. Bezplatně se přepravují:
 a) zavazadla, která mají rozměry menší než 20 x 30 x 50 cm, nebo zavazadla tvaru válce, jehož délka nepřesahuje 150 cm a průměr 10 cm, nebo tvaru desky, jejíž rozměr nepřesahuje 80 x 100 cm a jejichž hmotnost současně nepřesahuje 25 kg,
 b) dětské kočárky pro děti, které jsou držiteli průkazů ZTP a ZTPIP a vozíky pro invalidy, držitele průkazů ZTP a ZTP/P,
 c) tašky na kolečkách, které s sebou berou do vozidla držitelé průkazů ZTP a ZTP/P.
 2. Drobné předměty, které si podle potřeby může cestující držet na klíně nebo v ruce, i když jeden


text:
z rozměrů přesahuje rozměry uvedené v odst. l. písm. a), se přepravují bezplatně.
 l. Jestliže cestující žádá podle příslušných ustanoveni silničního přepravního řádu1 2 vrácení zaplacené částky nebo její části při nepoužití nebo jen částečném použiti jízdenky pro jednotlivou jízdu, je povinen předložit o splnění podmínek stanovených silničním přepravním řádem potvrzení výdejny jízdenek nebo i5diče, popřípadě jejich splnění osvědčit jiným způsobem.
 2. Nepoužitou jízdenku pro jednotlivou jízdu zakoupenou v předprodeji lze vrátit před odjezdem spoje v příslušné předprodejní kanceláři. Jízdenku lze vrátit nejpozději 30 minut před odjezdem příslušného spoje. Předprodejní kancelář zpřístupní na viditelném místě informaci o podmínkách vracení jízdenek. Je-li předprodejní kancelář uzavřena, je možné vrátit jízdné za nepoužitou jízdenku pouze v případě, kdy cestující předloží jízdenku potvrzenou pověřeným pracovníkem dopravce, že cestující chtěl jízdenku vrátit před odjezdem příslušného spoje.
 3. Z částky jízdného, která má být vrácena, se sráží 10 %, nejméně však 1 Kč a nejvýše 10 Kč na jízdenku. Vypočtená částka se zaokrouhluje na celé Kč při částce do 0,49 Kč dolů a od 0,50 Kč včetně nahoru. Vrací-li se částka poštou, má předprodejní kancelář právo srazit si poštovní výlohy. Srážky nejsou dovoleny, jde-li o vrácení zaplacené částky nebo jej části podle odst. l. O provedené srážce vystaví na požádání předprodejní kancelář doklad.
 4. Přeplatky vzniklé nesprávným použitím podmínek nebo chybou při stanovení jízdného nebo přirážky2 k jízdnému nebo přeplatky jiných částek zaplacených cestujícími se vrátí cestujícím na jejich žádost, činí-li přeplatek alespoň 2 Kč u jednoho přepravního dokladu, nebo 20 Kč u jednoho cestujícího za jeden kalendářní měsíc.
 5. Nedoplatky vymáhá dopravce, jen přesahují-li 2 Kč u jednoho přepravního dokladu, nebo 20 Kč u jednoho cestujícího za jeden ̧kalendářní měsíc.
 6. 4. Za každou písemnou upomínku o zaplacení.jízdného nebo přirážky účtuje dopravce 2 Kč a poštovní výlohy.
 l. Tarifní vzdálenost se urči podle kilometrických údajů uvedených u příslušných spojů v jízdních řádech dopravce ve zvláštním sloupci označeném zkratkou km.
 2. Tarifní vzdálenosti jsou vyjádřeny celým číslem a jsou uvedeny podlo směru jízdy od výchozí do konečné zastávky linky nebo naopak.
 Stanovení jízdného
 1. Jízdné se stanoví za určenou tarifní vzdálenost. 2. Při prodloužení nebo zkrácení tarifní vzdálenosti původní linky v důsledku stanovených objižděk na dobu delší než 7 dni stanoví dopravce novou tarifní vzdálenost, odpovídající nově používané dopravní cestě. Jízdenky zakoupené před změnou tarifní vzdálenosti platí po celou dobu jejich platnosti, případný rozdíl v ceně takové jízdenky dopravce nevybírá ani nevrací.
 2. Omezení podle odstavce 1 neplatí v případech, kdy cestující má podle silničního přepravního řádu právo na přepravu do cílové zastávky jiným spojem téže, popřípadě i jiné linky téhož dopravce v linkové osobní dopravě nebyla z důvodů, které nejsou na straně cestujícího, přeprava cestujícího provedena nebo nebyla dokončena započatá přeprava cestujícího.3
 l. Děti do dovršeného 6. roku se přepravují bezplatně; oprávnění k bezplatné přepravě dítěte však zaniká
 2. Děti od 6 let až do dovršení 15. roku (tj. do dne, který předchází dni 15. narozenin), jakož i děti mladší 6 let, které podle odstavce 1 nemají nárok na bezplatnou přepravu, se přepravují za 50


text:
% plného obyčejného jízdného, uplatněného dopravcem. Děti ve věku od 10 do 15 let prokazuji svůj věk (nárok na slevu) na vyžádání dopravce průkazem, který vystaví dopravce. Průkazy se mezi dopravci navzájem uznávají. Věk dítěte je možno prokázat i platným cestovním pasem.
 3. Osoba uplatňující nárok na bezplatnou přepravu jako průvodce držitele průkazu opravňujícího k výhodám III. stupně (ZTP-P) nemůže současně uplatňovat nárok na bezplatnou přepravu osoby, jejímž je průvodcem.
 JÍZDNÉ PRO OBČANY TĚŽCE POSTIŽENÉ NA ZDRAVI A BEZPLATNÁ PŘEPRAVA JEJICH PRŮVODCŮ A VODICÍCH PSŮ
 Občané postižení na zdraví, kterým byly v ČR podle zvláštních předpisů4 poskytnuty výhody II. nebo III. stupně, a jsou proto držiteli průkazů ZTP nebo ZTP/P, mají nárok na přepravu za zlevněné jízdné.
 Držitel průkazu opravňujícího k výhodám III. stupně (ZTP/P) má nárok na bezplatnou přepravu průvodce. Nedoprovází-li nevidomého držitele průkazu ZTP/P průvodce, ale vodicí pes, je tento přepravován bezplatně.
 Prokazování nároku na zlevněné jízdné a bezplatnou přepravu
 Držitelé průkazů opravňujících k mimořádným výhodám II. nebo III. stupně (ZTP nebo ZTP/P) prokazují nárok na přepravu za zlevněné jízdné a bezplatnou přepravu svých průvodců nebo vodicích psů průkazy ZTP a ZTP/P.
 O přerušení jízdy platí ustanovení Čl. 2.
 JÍZDNÉ PRO RODIČE (SOUDEM STANOVENÉ OPATROVNÍKY) K NÁVŠTĚVĚ DĚTÍ ZDRAVOTNĚ POSTIŽENÝCH, UMÍSTĚNÝCH V ÚSTAVECH NA ÚZEMÍ ČESKÉ REPUBLIKY
 1. Rodiče nebo soudem stanovení opatrovníci (dále jen rodiče) mají při jízdách k návštěvě dítěte tělesně, mentálně nebo smyslově postiženého nebo chronicky nemocného, trvale nebo dlouhodobě (déle než 3 měsíce) umístěného v zařízení nebo škole v působnosti Ministerstva školství, Ministerstva zdravotnictví nebo Ministerstva práce a sociálních věcí (dále jen ústav) nárok na přepravu za zlevněné jízdné.
 2. Na zlevněné jízdné je nárok z místa trvalého pobytu do místa ústavu a zpět do výchozí zastávky, a to směrem nejkratším nebo časově nejvýhodnějším.
 3. Nárok na zlevněné jízdné vzniká i tehdy, jede-li s rodiči dítě, k jehož návštěvě se zlevněné jízdné přiznává.
 l. Nárok na zlevněné jízdné se přiznává na podkladě průkazu, který vydává a potvrzuje ústav, ve kterém je dítě umístěno.
 PŘEPRAVA DŮCHODCŮ-ÚČASTNÍKŮ ODBOJE A PŘEPRAVA POSLANCŮ A SENÁTORŮ PARLAMENTU ČR
 a) důchodci-držitelé platných průkazů vydaných Ústředním výborem Českého svazu bojovníků za svobodu. Nárok na bezplatnou přepravu nevzniká při jízdách, do a ze zaměstnání a při služebních cestách,
 b) poslanci a senátoři Parlamentu ČR podle zvláštního předpisu5,
 b) představitelé státní moci a některých státních orgánů a soudci, o nichž tak stanoví zvláštní předpis,
 c) důchodci-držitelé průkazů vydaných Konfederací politických vězňů České republiky, Sdružením bývalých politických vězňů České republiky a Ústřední Radou Svazu PTP-VTNP.
 Nárok na bezplatnou přepravu nevzniká při jízdách do a ze zaměstnání a při služebních cestách.
 Prokázání nároku na bezplatnou přepravu
 Osoby uvedené v Čl. 20 prokazují nárok na bezplatnou přepravu příslušným platným průkazem.
 1 § 11 odst. 4 a § 16 odst. 4 SPŘ.
 2 § 15,17,19 a 22 SPŘ.
 2 § 29 vyhlášky Ministerstva dopravy a spojů č. 71/1999 Sb., o přepravním řádu pro silniční přepravu osob
 3 § 10,11,16 a 34 SPŘ. § 28 vyhlášky č. 71/1999 Sb.
 4 Vyhláška Ministerstva práce a sociálních věcí ČR č.182/1991


text:
Sb., kterou se provádí zákon o sociálním zabezpečeni a zákon České národní rady o působnosti orgánů České republiky v sociálním zabezpečení, ve znění vyhlášky č. 482I1991 Sb., vyhlášky č. 582/1991 Sb., vyhlášky č. 28/1993 Sb., vyhlášky č. 137/1994 Sb., Nálezu Ústavního soudu České republiky č. 72/1995 Sb., vyhlášky č. 206/1995 Sb., vyhlášky č. 264/1996 Sb., vyhlášky č.138/1997 Sb. a vyhlášky č.139/1998 Sb. pozdějších předpisů
 51 Zákon č. 236/1995 Sb., o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců, ve znění zákona č.138/1996 Sb. a zákona č. 287/1997 Sb.


text:
(1) Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES byl zřízen komplexní systém Unie pro schvalování typu motorových vozidel ( 3 ). - PDF
 Download "(1) Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES byl zřízen komplexní systém Unie pro schvalování typu motorových vozidel ( 3 )."
 1 L 123/77 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/758 ze dne 29. dubna 2015 o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému ecall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komi, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ( 1 ), v souladu s řádným legislativním postupem ( 2 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES byl zřízen komplexní systém Unie pro schvalování typu motorových vozidel ( 3 ). (2) Technické požadavky na schvalování typu motorových vozidel z hlediska řady bezpečnostních a environmentálních prvků byly na úrovni Unie harmonizovány s cílem zajistit v celé Unii vysokou úroveň bezpečnosti silničního provozu. (3) Zavedení systému ecall do všech vozidel a ve všech členských státech je jedním z hlavních cílů Unie v oblasti bezpečnosti silničního provozu od roku Pro dosažení tohoto cíle byla zahájena řada iniciativ v rámci dobrovolného zavedení systému, ale dosud nebylo dosaženo dostatečného pokroku. (4) Za účelem dalšího zlepšení bezpečnosti silničního provozu navrhla Komi ve sdělení ze dne 21. srpna 2009 nazvaném Systém ecall: čas jej zavést nová opatření pro zavedení palubní služby tísňového volání. Jedním z navrhovaných opatření bylo zavedení povinné montáže palubních systémů ecall využívajících linku tísňového volání 112 do všech nových typů vozidel počínaje vozidly kategorie M 1 a N 1, jak jsou vymezeny v příloze II směrnice 2007/46/ES. (5) Dne 3. července 2012 přijal Evropský parlament usnení o systému ecall: nové službě čísla 112 pro občany, kterým vyzval Komisi, aby předložila návrh v rámci směrnice 2007/46/ES s cílem zajistit povinné zavedení veřejného systému využívajícího linku tísňového volání 112 do roku (6) Provoz linky 112 v celé Unii je nezbytné dále zlepšovat, aby v tísni poskytovala pomoc okamžitě a účinně. (7) Očekává, že unijní systém ecall sníží počet smrtelných nehod v Unii a také závažnost zranění způsobených při dopravních nehodách díky včasnému upozornění záchranných služeb. Povinné zavedení palubního systému ecall využívajícího linku tísňového volání 112 by spolu s nezbytnou a koordinovanou modernizací infrastruktury veřejných sítí mobilních bezdrátových komunikací, která by umožnila předávání volání systému ecall a jejich přijímání a vyřizování centry tísňového volání (PSAP), zajistilo dostupnost této služby všem občanům, a tím by přispělo ke snížení počtu smrtelných nehod a vážných zranění, omezení dopravy způsobených nehodami, nákladů na zdravotní péči a jiných nákladů. ( 1 ) Úř. věst. C 341, , s. 47. ( 2 ) Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 2. března 2015 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze


text: dne 28. dubna 2015 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). ( 3 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, , s. 1).2 L 123/ (8) V souladu s čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ( 1 ) mají členské státy na svém území nejméně šest měsíců přede dnem použitelnosti tohoto nařízení a v každém případě nejpozději dne 1. října 2017 zavést nezbytnou infrastrukturu center tísňového volání služby ecall, jež je nutná pro řádný příjem a vyřizování všech volání ecall. V souladu s článkem 3 rozhodnutí č. 585/2014/EU mají členské státy do 24. prosince 2015 předložit Komisi zprávu o stavu provádění tohoto rozhodnutí. Pokud ze zprávy vyplyne, že infrastruktura center tísňového volání služby ecall nebude v provozu do 1. října 2017, měla by Komi přijmout vhodná opatření pro zajištění zavedení této infrastruktury. (9) V souladu s odstavcem 4 doporučení Komi 2011/750/EU ( 2 ) by členské státy měly zajistit, aby operátoři mobilních sítí zavedli ve svých sítích do 31. prosince 2014 mechanismus pro zpracování diskriminátoru ecall. Pokud z přezkumu uvedeného v odstavci 6 zmíněného doporučení vyplyne, že diskriminátor ecall nebude zprovozněn do 31. března 2016, měla by Komi učinit vhodné kroky, aby zajistila, že operátoři mobilních sítí mechanismus pro zpracování diskriminátoru ecall zavedou. (10) Zásadním prvkem účinného fungování palubního systému ecall využívajícího linku tísňového volání 112 je poskytování přesných a spolehlivých informací o poloze. Proto je vhodné požadovat jeho kompatibilitu službami poskytovanými programy Galileo a EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ( 3 ). Systém zavedený v rámci programu Galileo je nezávislý globální družicový navigační systém a systém v rámci programu EGNOS je regionální družicový navigační systém zvyšující kvalitu signálu globálního polohového systému. (11) Povinné vybavení vozidel palubním systémem ecall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo platit nejprve pouze pro nové typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel (kategorie M 1 a N 1 ), pro které již existuje vhodný spouštěcí mechanismus. Komi by měla dále posoudit možnost rozšíření povinného vybavení palubním systém ecall využívajícím linku tísňového volání 112 v blízké budoucnosti na další kategorie vozidel, jako jsou těžká nákladní vozidla, autobusy a autokary, jednostopá motorová vozidla a zemědělské traktory, a případně předložit příslušný legislativní návrh. (12) Vybavení stávajících typů vozidel, jež budou vyrobena po 31. březnu 2018, palubním systémem ecall využívajícím linku tísňového volání 112 by mělo být podpořeno v zájmu většího rozšíření systému. U typů vozidel, které budou schváleny před 31. březnem 2018, existuje možnost dovybavit je tímto systémem na základě dobrovolnosti. (13) Veřejná interoperabilní služba ecall s působností po celé Unii založená na jednotném evropském čísle tísňového volání 112 a služby třetí strany zajišťující systémy ecall (dále jen služby TPS ecall ) mohou fungovat současně, pokud budou přijata opatření nezbytná k zajištění kontinuity v poskytování služby spotřebiteli. Aby


text: byla zajištěna kontinuita veřejné služby ecall využívající linku tísňového volání 112 ve všech členských státech po dobu životnosti vozidla a aby bylo zaručeno, že veřejná služba ecall využívající linku tísňového volání 112 bude vždy automaticky dostupná, měla by být systémem ecall využívajícím linku tísňového volání 112 vybavena všechna vozidla bez ohledu na to, zda vlastník vozidla rozhodne pro službu TPS ecall či nikoli. (14) Spotřebitelům by měl být poskytnut realistický přehled o palubním systému ecall využívajícím linku tísňového volání 112 a o systémech TPS ecall, pokud je jimi vozidlo vybaveno, a rovněž ucelené a spolehlivé informace o veškerých dodatečných funkcích a službách souvijících s nabízenými soukromými záchrannými službami, palubními aplikacemi pro nouzové volání a volání o pomoc, ale i informace o kvalitě služeb, již lze očekávat od služeb třetích stran, a informace o nákladech s tím spojených. Služba ecall využívající linku tísňového volání 112 představuje veřejnou službu obecného zájmu, která by proto měla být všem spotřebitelům poskytována bezplatně. (15) Povinným vybavením vozidel palubním systémem ecall využívajícím linku tísňového volání 112 by nemělo být dotčeno právo všech zúčastněných stran, jako jsou výrobci automobilů a nezávislé hospodářské subjekty, nabízet ( 1 ) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ze dne 15. května 2014 o zavedení interoperabilní služby ecall v celé EU (Úř. věst. L 164, , s. 6). ( 2 ) Doporučení Komi 2011/750/EU ze dne 8. září 2011 o podpoře služby ecall v sítích elektronických komunikací pro přenos palubních tísňových hovorů na číslo 112 v celé Evropské unii (systém ecall) (Úř. věst. L 303, , s. 46). ( 3 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 347, , s. 1).3 L 123/79 dodatečné záchranné služby nebo služby s přidanou hodnotou, souběžně nebo v návaznosti na palubní systém ecall využívající linku tísňového volání 112. Veškeré doplňkové služby by však měly být navrženy tak, aby řidiče více nerozptylovaly či aby neovlivňovaly správné fungování palubního systému ecall využívajícího linku tísňového volání 112 a nebránily centrům tísňového volání v efektivní práci. Palubní systém ecall využívající linku tísňového volání 112 a systém poskytující soukromé služby či služby s přidanou hodnotou by měly být navrženy tak, aby výměna osobních údajů mezi nimi nebyla možná. Pokud jsou takovéto služby poskytovány, měly by být v souladu s platnými právními předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany údajů a měly by být pro spotřebitele vždy dobrovolné. (16) S cílem zajistit otevřenou nabídku pro spotřebitele a spravedlivou hospodářskou soutěž, jakož i podnítit inovace a posílit konkurenceschopnost unijního odvětví informačních technologií na světových trzích by palubní systém ecall měl být založen na interoperabilní zabezpečené standardizované bezpečné platformě s otevřeným přístupem pro potenciální budoucí palubní aplikace či služby. Jelikož to vyžaduje technické i právní zázemí, Komi by měla na základě konzultací všemi zúčastněnými stranami, včetně výrobců vozidel a nezávislých hospodářských subjektů, neprodleně posoudit všechny možnosti, jak podpořit