text:
b) vyššího stupně, je-li uzavřena mezi organizací nebo organizacemizaměstnavatelů10) a odborovou organizací nebo odborovými organizacemi.
 c) odborové organizace, za které uzavřela kolektivní smlouvu vyššíhostupně odborová organizace.
 (2) Účinnost kolektivní smlouvy začíná prvním dnem období, na kterébyla kolektivní smlouva uzavřena, a končí uplynutím tohoto období, pokud doba účinnosti některých práv nebo povinností není v kolektivní smlouvě sjednána odchylně.
 b) místo nebo místa výkonu práce, ve kterých má být práce podle písmenea) vykonávána,
 (1) Neobsahuje-li pracovní smlouva údaje o právech a povinnostechvyplývajících z pracovního poměru, je zaměstnavatel povinen zaměstnance o nich písemně informovat, a to nejpozději do 1 měsíce od vzniku pracovního poměru; to platí i o změnách těchto údajů. Informace musí obsahovat
 f) údaj o mzdě nebo platu a způsobu odměňování, splatnosti mzdy neboplatu, termínu výplaty mzdy nebo platu, místu a způsobu vyplácení mzdy nebo platu,
 (2) Vysílá-li zaměstnavatel zaměstnance k výkonu práce na území jinéhostátu, je povinen jej předem informovat o předpokládané době trvání tohoto vyslání a o měně, ve které mu bude vyplácena mzda nebo plat.
 b) zaměstnanec povinen podle pokynů zaměstnavatele konat osobně prácepodle pracovní smlouvy v rozvržené týdenní pracovní době a dodržovat povinnosti, které mu vyplývají z pracovního poměru.
 (2) Pro pracovní poměr založený jmenováním platí ustanovení o pracovnímpoměru sjednaném pracovní smlouvou.
 (3) Zaměstnavatel je povinen předkládat odborové organizaci ve lhůtáchs ní dohodnutých zprávy o nově vzniklých pracovních poměrech.
 a) pozbyl-li zaměstnanec vzhledem ke svému zdravotnímu stavu podle lékařského posudku vydaného zařízením závodní preventivní péče nebo rozhodnutí příslušného správního orgánu, který lékařský posudek přezkoumává, dlouhodobě způsobilosti konat dále dosavadní práci,
 b) nesmí-li podle lékařského posudku vydaného zařízením závodní preventivní péče nebo rozhodnutí příslušného správního orgánu, který lékařský posudekpřezkoumává, dále konat dosavadní práci pro pracovní úraz, onemocnění nemocí z povolání nebo pro ohrožení touto nemocí, anebo dosáhl-li na pracovišti určeném rozhodnutím příslušného orgánu ochrany veřejného zdraví nejvyšší přípustné expozice19),
 d) jestliže to je nutné podle lékařského posudku vydaného zařízením závodní preventivní péče nebo rozhodnutí příslušného orgánu ochrany veřejného zdraví v zájmu ochrany zdraví jiných fyzických osob před infekčním onemocněním,
 f) je-li zaměstnanec pracující v noci na základě lékařského posudkuvydaného zařízením závodní preventivní péče uznán nezpůsobilým pro noční práci,
 g) požádá-li o to těhotná zaměstnankyně, zaměstnankyně, která kojí,nebo zaměstnankyně-matka do konce devátého měsíce po porodu, která pracuje v noci.
 c) pozbyl-li zaměstnanec dočasně předpoklady stanovené zvláštními právnímipředpisy pro výkon sjednané práce, avšak v tomto případě nejdéle celkem na 30 pracovních dnů v kalendářním roce.
 (3) Není-li možné dosáhnout účelu převedení podle odstavců 1 a 2 převedenímzaměstnance v rámci pracovní smlouvy, může ho zaměstnavatel převést v těchto případech i na práci jiného druhu, než byl sjednán v pracovní smlouvě, a to i kdyby s tím zaměstnanec nesouhlasil.
 (5) Nemůže-li zaměstnanec konat práci pro prostoj nebo pro přerušenípráce způsobené nepříznivými povětrnostními vlivy, může ho zaměstnavatel převést na jinou práci, než byla sjednána v pracovní smlouvě, jen v případě, že zaměstnanec s převedením souhlasí.
 (1) Pracovní cestou se rozumí časově omezené vyslání zaměstnance zaměstnavatelemk výkonu práce mimo sjednané místo výkonu práce. Zaměstnavatel může vyslat zaměstnance na dobu nezbytné potřeby na pracovní cestu


text:
jen na základě dohody s ním. Zaměstnanec na pracovní cestě koná práci podle pokynů vedoucího zaměstnance, který ho na pracovní cestu vyslal.
 (2) Pracovní úkoly přeloženému zaměstnanci ukládá, jeho práci organizuje,řídí a kontroluje a pokyny mu k tomu účelu dává příslušný vedoucí zaměstnanec organizační složky (útvaru), na jejíž pracoviště byl zaměstnanec přeložen.
 Požádá-li zaměstnanec o převedení na jinou práci nebo pracoviště, popřípadě o přeložení do jiného místa, protože podle doporučení lékaře zařízení závodní preventivní péče není vhodné, aby dále konal dosavadní práci nebo pracoval na dosavadním pracovišti, zaměstnavatel je povinen mu to umožnit,jakmile to dovolí jeho provozní možnosti. Práce a pracoviště, na které zaměstnance převádí, musí být pro zaměstnance vhodné.
 Nastoupí-li zaměstnanec po skončení výkonu veřejné funkce nebo činnosti pro odborovou organizaci, pro kterou byl uvolněn v rozsahu pracovní doby, nebo po skončení vojenského cvičení nebo výjimečného vojenského cvičení nebo zaměstnankyně po skončení mateřské dovolené nebo zaměstnanec po skončení rodičovské dovolené v rozsahu doby, po kterou je zaměstnankyně oprávněna čerpat mateřskou dovolenou, do práce, anebo nastoupí-li do práce zaměstnanec po skončení dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény, je zaměstnavatel povinen zařadit je na jejich původní práci a pracoviště. Není-lito možné proto, že původní práce odpadla nebo pracoviště bylo zrušeno, zařadí je zaměstnavatel podle pracovní smlouvy.
 b) dnem, kterým nabyl právní moci rozsudek ukládající těmto osobám trestvyhoštění z území České republiky,
 (4) Pracovní poměr zaniká smrtí zaměstnance. Zánik pracovního poměruv případě smrti zaměstnavatele, který je fyzickou osobou, upravuje § 342 odst. 1.
 (2) Zaměstnavatel může dát zaměstnanci výpověď jen z důvodu výslovněstanoveného v § 52.
 (3) Zaměstnanec může dát zaměstnavateli výpověď z jakéhokoli důvodunebo bez uvedení důvodu.
 b) při výkonu vojenského cvičení nebo výjimečného vojenského cvičeníode dne, kdy byl zaměstnanci doručen povolávací rozkaz, po dobu výkonu těchto cvičení, až do uplynutí 2 týdnů po jeho propuštění z těchto cvičení,
 c) v době, kdy je zaměstnanec dlouhodobě plně uvolněn pro výkon veřejnéfunkce,
 (2) Byla-li dána zaměstnanci výpověď před počátkem ochranné doby tak,že by výpovědní doba měla uplynout v ochranné době, ochranná doba se do výpovědní doby nezapočítává; pracovní poměr skončí teprve uplynutím zbývající části výpovědní doby po skončení ochranné doby, ledaže zaměstnanec sdělí zaměstnavateli, že na prodloužení pracovního poměru netrvá.
 b) porušil-li zaměstnanec povinnost vyplývající z právních předpisůvztahujících se k jím vykonávané práci zvlášť hrubým způsobem.
 a) podle lékařského posudku vydaného zařízením závodní preventivní péče nebo rozhodnutí příslušného správního orgánu, který lékařský posudek přezkoumává, nemůže dále konat práci bez vážného ohrožení svého zdraví a zaměstnavatel mu neumožnil v době 15 dnů ode dne předložení tohoto posudku výkon jiné pro něho vhodné práce, nebo
 (3) Zaměstnavatel může použít souhlasu podle odstavce 2 jen ve lhůtě2 měsíců od jeho udělení.
 (4) Jestliže odborová organizace odmítla udělit souhlas podle odstavce 2, jsou výpověď nebo okamžité zrušení pracovního poměru z tohoto důvoduneplatné; pokud jsou však ostatní podmínky výpovědi nebo okamžitého zrušení splněny a soud ve sporu podle § 72 shledá, že na zaměstnavateli nelze spravedlivě požadovat, aby zaměstnance nadále zaměstnával, jsou výpověď nebo okamžité zrušení pracovního poměru platné.
 (2) Před dáním výpovědí jednotlivým zaměstnancům je zaměstnavatelpovinen o

type: other


text:
svém záměru včas, nejpozději 30 dnů předem, písemně informovat odborovou organizaci a radu zaměstnanců; rovněž je povinen informovat o
 c) o počtu a profesním složení všech zaměstnanců, kteří jsou u zaměstnavatelezaměstnáni,
 (2) Poměrná část odstupného se stanoví podle počtu kalendářních dnůod nového nástupu do zaměstnání do uplynutí doby podle odstavce 1.
 Odvolání z pracovního místa vedoucího zaměstnance nebo vzdání se tohotomísta
 (3) Právo zaměstnance činného na základě dohody o pracovní činnosti na jiné důležité osobní překážky v práci a na dovolenou je možné sjednat, popřípadě stanovit vnitřním předpisem, a to za podmínek uvedených v § 199, 206 a v části deváté. U dohody o provedení práce a u dohody o pracovní činnosti musí však být vždydodržena úprava podle § 191 až 198 a § 206.
 c) směnou část týdenní pracovní doby bez práce přesčas, kterou je zaměstnanecpovinen na základě předem stanoveného rozvrhu pracovních směn odpracovat,
 d) dvousměnným pracovním režimem režim práce, v němž se zaměstnancivzájemně pravidelně střídají ve 2 směnách v rámci 24 hodin po sobě jdoucích,
 e) třísměnným pracovním režimem režim práce, v němž se zaměstnanci vzájemněpravidelně střídají ve 3 směnách v rámci 24 hodin po sobě jdoucích,
 f) nepřetržitým pracovním režimem režim práce, v němž se zaměstnancivzájemně pravidelně střídají ve směnách v nepřetržitém provozu zaměstnavatele v rámci 24 hodin po sobě jdoucích,
 g) nepřetržitým provozem provoz, který vyžaduje výkon práce 24 hodindenně po 7 dnů v týdnu,
 h) pracovní pohotovostí doba, v níž je zaměstnanec připraven k případnémuvýkonu práce podle pracovní smlouvy, která musí být v případě naléhavé potřeby vykonána nad rámec jeho rozvrhu pracovních směn. Pracovní pohotovost může být jen na jiném místě dohodnutém se zaměstnancem, odlišném od pracovišť zaměstnavatele,
 i) prací přesčas práce konaná zaměstnancem na příkaz zaměstnavatelenebo s jeho souhlasem nad stanovenou týdenní pracovní dobu vyplývající z předem stanoveného rozvržení pracovní doby a konaná mimo rámec rozvrhu pracovních směn. U zaměstnanců s kratší pracovní dobou je prací přesčas práce přesahující stanovenou týdenní pracovní dobu; těmto zaměstnancům není možné práci přesčas nařídit. Prací přesčas není, napracovává-li zaměstnanec prací konanou nad stanovenou týdenní pracovní dobu pracovní volno, které mu zaměstnavatel poskytl na jeho žádost,
 (2) Pracovní doba se rozvrhuje zpravidla do pětidenního pracovníhotýdne. Při rozvržení pracovní doby je zaměstnavatel povinen přihlédnout k tomu, aby toto rozvržení nebylo v rozporu s hledisky bezpečné a zdraví neohrožující práce.
 (3) Zaměstnanec je povinen být na začátku směny na svém pracovištia odcházet z něho až po skončení směny.
 (2) Konto pracovní doby nesmí být uplatněno u zaměstnavatelů uvedenýchv § 109 odst. 3.
 (3) Jestliže se při uplatnění konta pracovní doby použije kratší období, než je uvedeno v § 86 odst. 3, musí být posuzován se rozdíl mezi stanovenou týdenní pracovní dobou, popřípadě kratší pracovní dobou a odpracovanou pracovní dobou po ukončení tohoto kratšího období.
 (4) Poskytnuté přestávky v práci na jídlo a oddech se nezapočítávajído pracovní doby.
 (1) Má-li zaměstnanec při výkonu práce právo na bezpečnostní přestávkupodle zvláštních právních předpisů, započítává se tato přestávka do pracovní doby.
 (1) Zaměstnavatel je povinen rozvrhnout pracovní dobu tak, aby zaměstnanecměl mezi koncem jedné směny


text:
a začátkem následující směny nepřetržitý odpočinek po dobu alespoň 12 hodin během 24 hodin po sobě jdoucích.
 d) u naléhavých opravných prací, jde-li o odvrácení nebezpečí pro životnebo zdraví zaměstnanců,
 (1) Dny pracovního klidu jsou dny, na které připadá nepřetržitý odpočinekzaměstnance v týdnu, a svátky23).
 (2) Práci přesčas může zaměstnavatel zaměstnanci nařídit jen z vážnýchprovozních důvodů, a to i na dobu nepřetržitého odpočinku mezi dvěma směnami, popřípadě za podmínek uvedených v § 91 odst. 2 až 4 i na dny pracovního klidu. Nařízená práce přesčas nesmí u zaměstnance činit více než 8 hodin v jednotlivých týdnech a 150 hodin v kalendářním roce.
 (1) Délka směny zaměstnance pracujícího v noci nesmí překročit 8 hodinv rámci 24 hodin po sobě jdoucích; není-li to z provozních důvodů možné, je zaměstnavatel povinen rozvrhnout stanovenou týdenní pracovní dobu tak, aby průměrná délka směny nepřekročila 8 hodin v období nejdéle 26 týdnů po sobě jdoucích, přičemž při výpočtu průměrné délky směny zaměstnance pracujícího v noci se vychází z pětidenního pracovního týdne.
 (2) Zaměstnavatel je povinen zajistit, aby zaměstnanec pracující v noci byl vyšetřen lékařem závodní preventivní péče
 (4) Pracoviště, na kterém se pracuje v noci, je zaměstnavatel povinenvybavit prostředky pro poskytnutí první pomoci, včetně zajištění prostředků umožňujících přivolat rychlou lékařskou pomoc.
 (1) Pracovní pohotovost může zaměstnavatel na zaměstnanci požadovat,jen jestliže se o tom se zaměstnancem dohodne. Za dobu pracovní pohotovosti přísluší zaměstnanci odměna podle § 140.
 (3) Pracovní pohotovost, při které k výkonu práce nedojde, se do pracovnídoby nezapočítává.
 (2) Při překážkách v práci na straně zaměstnance při pružném rozvrženípracovní doby, vymezených přesnou délkou nezbytně nutné doby, po kterou přísluší zaměstnanci pracovní volno, nebo jde-li o činnost zástupců zaměstnanců, se posuzuje jako výkon práce celá tato doba.
 (4) Za dobu 1 dne se považuje pro účely odstavců 1 až 3 doba odpovídajícíprůměrné délce směny vyplývající ze stanovené týdenní pracovní doby nebo z kratší pracovní doby.
 (2) Vláda může stanovit nařízením odchylky úpravy pracovní doby a doby odpočinku členů jednotky hasičského záchranného sboru podniku31),který je složen ze zaměstnanců zaměstnavatele, kteří vykonávají činnost v této jednotce jako své zaměstnání, jejichž pracovní povinnosti zahrnují přímé plnění úkolů této jednotky; to však neplatí, pokud jde o délku stanovené týdenní pracovní doby. Délka směny v případě odchylek podle věty první při nerovnoměrném rozvržení pracovní doby nesmí přesáhnout 16 hodin.


text:
5Ans1/2010
 è. j. 5 Ans 1/2010-82
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátì slo3⁄4eném z pøedsedkynì JUDr. Ludmily Valentové a soudcù JUDr. Jakuba Camrdy, Ph. D. a JUDr. Lenky Matyá1ové, Ph.D. v právní vìci 3⁄4alobce: J. N., zastoupený JUDr. Ing. Martinem Florou, Dr., advokátem se sídlem Lidická 710/57, Brno, proti 3⁄4alovanému: Policie ÈR, Policejní prezidium, se sídlem Strojnická 27/935, Praha 7, v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobce proti usnesení Mìstského soudu v Praze ze dne 29. 8. 2008, è. j. 7 Ca 151/2008-48,
 III. Odmìna advokáta JUDr. Ing. Martina Flory, Dr. s e u r è u j e èástkou 2400 Kè. Tato èástka bude vyplacena z úètu Nejvy11ího správního soudu do 1edesáti dnù od právní moci tohoto rozhodnutí.
 Kasaèní stí3⁄4ností se 3⁄4alobce (dále stì3⁄4ovatel ) domáhal zru1ení shora oznaèeného usnesení Mìstského soudu v Praze, kterým tento soud s odkazem na § 46 odst. 1 písm. a) zákona è. 150/2002 Sb., soudní øád správní (dále jen s. ø. s. ), odmítl 3⁄4alobu, kterou se stì3⁄4ovatel domáhal poskytnutí ochrany proti tvrzené neèinnosti 3⁄4alovaného.
 Mìstský soud nejprve konstatoval, 3⁄4e stì3⁄4ovatel se 3⁄4alobou domáhal poskytnutí ochrany proti neèinnosti 3⁄4alovaného ve vìci trestního oznámení na JUDr. E. È. Odkazem na ustanovení § 2 a § 4 odst. 1 s. ø. s. pak mìstský soud dovodil, 3⁄4e se stì3⁄4ovatel domáhal vydání rozhodnutí, které nespadá do pravomoci soudù rozhodujících ve správním soudnictví, jeliko3⁄4 se domáhal, aby soud ulo3⁄4il 3⁄4alovanému povinnost vydat rozhodnutí v øízení trestním, nikoli v øízení správním. Vzhledem k této skuteènosti mìstský soud uzavøel, 3⁄4e v posuzovaném pøípadì je dán nedostatek pravomoci soudù rozhodujících ve správním soudnictví, co3⁄4 pøedstavuje neodstranitelný nedostatek podmínek øízení.
 Z doruèenky zalo3⁄4ené v soudním spise na è. l. 48 vyplývá, 3⁄4e stì3⁄4ovatel osobnì pøevzal zásilku obsahující napadené usnesení dne 4. 9. 2008. Ze soudního spisu je dále zøejmé, 3⁄4e kasaèní stí3⁄4nost proti napadenému rozhodnutí stì3⁄4ovatel odeslal prostøednictvím dr3⁄4itele po1tovní licence dne 19. 9. 2008. Podání bylo mìstskému soudu doruèeno dne 22. 9. 2008.
 Podle § 106 odst. 2 s. ø. s. musí být kasaèní stí3⁄4nost podána do dvou týdnù od doruèení rozhodnutí a zme1kání této lhùty nelze prominout. Podle § 40 odst. 2 s. ø. s. lhùta urèená podle týdnù konèí uplynutím dne, který se svým oznaèením shoduje se dnem, který urèil poèátek její lhùty. Podle § 40 odst. 3 s. ø. s. pøipadne-li poslední den lhùty na sobotu, nedìli nebo svátek, je posledním dnem lhùty nejblí3⁄4e následující pracovní den. Dnem urèujícím poèátek lhùty poèítané podle týdnù byl den doruèení napadeného usnesení stì3⁄4ovateli, tedy ètvrtek 4. 9. 2008. Poslední den lhùty tak pøipadl na ètvrtek 18. 9. 2008, který3⁄4to den není svátkem ve smyslu zákona è. 245/2000 Sb., o státních svátcích, o významných dnech a o dnech pracovního klidu. Dnem 18. 9. 2008 tak lhùta k podání kasaèní stí3⁄4nosti marnì uplynula. Kasaèní stí3⁄4nost byla podána dne 19. 9. 2008 a je tak podána zjevnì opo3⁄4dìnì.
 Stì3⁄4ovateli byl usnesením ze dne 5. 8. 2009, è. j. 7 Ca 151/2008-72, ustanoven zástupce z øad advokátù. Dle textu záhlaví tohoto usnesení byl zástupce stì3⁄4ovateli


text:
ustanoven v øízení o 3⁄4alobì na ochranu proti neèinnosti správního orgánu. Ze soudního spisu je v1ak zøejmé, 3⁄4e mìstský soud o ustanovení zástupce stì3⁄4ovateli rozhodl a3⁄4 po té, co stì3⁄4ovatel podal kasaèní stí3⁄4nost, tj. ji3⁄4 v rámci øízení o kasaèní stí3⁄4nosti. Podle Nejvy11í správního soudu tudí3⁄4 není pochyb o tom, 3⁄4e zmínìným usnesením byl stì3⁄4ovateli ustanoven zástupce pro øízení o kasaèní stí3⁄4nosti a 3⁄4e formulaci v záhlaví usnesení je nutné posoudit pouze jako chybu v psaní.
 V pøípadì, kdy je úèastníku øízení zástupce ustanoven soudem, platí hotové výdaje a odmìnu za zastupování stát (§ 35 odst. 8 s. ø. s.). Ustanovenému zástupci stì3⁄4ovatele tudí3⁄4 byla pøiznána odmìna a náhrada hotových výdajù v celkové èástce 2400 Kè [jeden úkon právní slu3⁄4by za 2100 Kè podle § 11 odst. 1 písm. b) ve spojení s § 9 odst. 3 písm. f) a § 7 bodem 5 vyhlá1ky è. 177/1996 Sb., o odmìnách advokátù a náhradách advokátù za poskytování právních slu3⁄4eb (dále jen advokátní tarif ), v platném znìní, dále pak jeden re3⁄4ijní pau1ál po 300 Kè (§ 13 odst. 3 advokátního tarifu)].


text:
Vyhlá1ka o energetických specialistech | Normy a pøedpisy pro výrobce, distributory a prodejce energií. Teplárenství, plynárenství, elektroenergetika, obnovitelné zdroje.
 Vyhlá1ka o energetických specialistech
 28.1.2020, redakce EnergetikaInfo.cz, Zdroj: Verlag Dashöfer
 Ve Sbírce zákonù ÈR byla zveøejnìna vyhlá1ka è. 4/2020 Sb., o energetických specialistech. Vyhlá1ka nahrazuje vyhlá1ku è. 118/2013 Sb., o energetických specialistech. Nová vyhlá1ka provádí ustanovení regulující èinnost energetických specialistù podle zákona è. 406/2000 Sb., o hospodaøení energií, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù, pøièem3⁄4 se pøizpùsobuje nové úpravì zákona o hospodaøení energií, je3⁄4 je úèinná od 25. ledna 2020. Nová úprava zároveò reflektuje poznatky z praktické aplikace pøedchozí vyhlá1ky o energetických specialistech.
 Následující komentáø je výòatkem informací zveøejnìných v aplikaci ODok.
 Novela zákona o hospodaøení energií zru1ila institut pøezkou1ení energetického specialisty a zároveò novì upravila principy a zpùsob naplnìní povinnosti prùbì3⁄4ného vzdìlávání energetického specialisty.
 Podle dosavadní právní úpravy mìl energetický specialista povinnost jednou za tøi roky absolvovat tzv. prùbì3⁄4né vzdìlávání, které spoèívalo v úèasti na dvoudenním semináøi, který byl zakonèen testem. Organizací semináøù byly povìøeny organizace (vysoké 1koly), které si podaly 3⁄4ádost a splnily zákonem stanovené podmínky pro jmenování. Podmínkou pro konstatování úspì1ného absolvování, které zároveò znamenalo mo3⁄4nost energetického specialisty pokraèovat v provádìní èinností dle udìleného oprávnìní energetického specialisty, byla jak úèast na semináøi, tak úspì1né absolvování závìreèného testu.
 Podle novely zákona o hospodaøení energií ji3⁄4 není principem prùbì3⁄4ného vzdìlávání jeden semináø za tøi roky a nutnost úspì1ného absolvování testu, ale zaji1tìní soustavného vzdìlávání, které si energetický specialista zvolí podle svého profesního zamìøení. Energetický specialista má novì povinnost se zúèastnit v tøíletém období vzdìlávacích akcí zaøazených do prùbì3⁄4ného vzdìlávání tak, aby v tomto období dosáhl vyhlá1kou stanoveného poètu 18 kreditù.
 Organizací vzdìlávacích akcí prùbì3⁄4ného vzdìlávání ji3⁄4 nejsou povìøeny vysoké 1koly, ale také subjekty, které naplní vyhlá1kou stanovená kritéria pro zaøazení vzdìlávací akce do systému prùbì3⁄4ného vzdìlávání. Na základì zamìøení a odbornosti vzdìlávací akce, její délky a finanèní nároènosti, bude schválené vzdìlávací akci pøidìlen minimální poèet kreditù. Vzdìlávací akce pøedkládané k zaøazení do prùbì3⁄4ného vzdìlávání budou posuzovány Odbornou komisí pro výbìr vzdìlávacích akcí, která následnì pøidìlí vzdìlávacím akcím kredity.
 Na tento nový pøístup prùbìhu a plnìní prùbì3⁄4ného vzdìlávání je potøebné nastavit provádìcí právní pøedpis v souladu se zmocnìním podle § 10a odst. 5 zákona o hospodaøení energií.
 Novela zákona o hospodaøení energií dále roz1iøuje výkon èinnosti energetického specialisty i na právnické osoby, tzn., novì bude udìlováno oprávnìní energetických specialistù také právnickým osobám. Z tohoto dùvodu bylo potøeba upravit pøílohy vyhlá1ky è. 4/2020 Sb., kde jsou pøíslu1né formuláøe pro podávání 3⁄4ádostí.
 Dále dosavadní praxe ukázala, 3⁄4e pøedchozí znìní vyhlá1ky nebylo dostateèné pro pru3⁄4nìj1í organizaci odborné zkou1ky. Pro zlep1ení efektivity odborné zkou1ky bylo potøebné:
 omezit mo3⁄4nost slo3⁄4ení odborné zkou1ky pro více typù oprávnìní v jednom dni. Novì bude moci 3⁄4adatel o vydání oprávnìní energetického specialisty skládat zkou1ku jen v jedné z oblastí výkonu èinnosti energetického specialisty, a to z dùvodu vìt1í nároènosti zkou1ky,
 pøesnìji definovat prùbìh a obsah odborné zkou1ky, její3⁄4 slo3⁄4ení je jednou z podmínek pro udìlení oprávnìní energetického specialisty. ®adatelùm, kteøí se nedostavili k odborné zkou1ce v den jejího konání, nehrozil 3⁄4ádný postih,


text:
co3⁄4 vedlo k tomu, 3⁄4e z max. mno3⁄4ství pøihlá1ených 3⁄4adatelù se ve skuteènosti dostavila zhruba polovina. Tato praxe byla velmi neefektivní pro nakládání s èasem u èlenù zku1ební komise, dal1ích 3⁄4adatelù a prodlu3⁄4uje to dobu èekání pro absolvování odborné zkou1ky. Novì bude muset 3⁄4adatel omluvit svou neúèast, nebo bude hodnocen, 3⁄4e u zkou1ky neuspìl a 3⁄4ádost o vydání oprávnìní bude zamítnuta. Tím bude zjednodu1ena i administrace odborné zkou1ky,
 dochází k úpravì tematických zku1ebních okruhù, aby lépe vystihovaly smysl odborné zkou1ky. Dochází k upøesnìní po3⁄4adovaných znalostí, které jsou zkou1kou provìøovány. Stejnì tak do1lo k úpravám nìkterých pøíloh – formuláøù.
 NahoruKomentáø k jednotlivým ustanovením vyhlá1ky
 Zákon o hospodaøení energií, který upravuje mj. ustanovení týkající se oblasti výkonu èinnosti energetických specialistù, specifikuje po3⁄4adavky na získání oprávnìní zákonem stanovených èinností energetického specialisty a jeho povinnosti pro výkon dané èinnosti, mezi nì3⁄4 patøí i absolvování tzv. prùbì3⁄4ného aktualizaèního vzdìlávání. Praktickou aplikaci po3⁄4adavkù a povinností zákonem kladených na uchazeèe o udìlení oprávnìní a energetického specialistu má stanovit v souladu se zmocnìním provádìcí právní pøedpis. Ustanovení § 1 vymezuje pøedmìt vyhlá1ky v souladu se zmocnìním § 10a zákona konkrétnì:
 odst. 1 pro udìlování oprávnìní energetického specialisty;
 odst. 2 pro realizaci a absolvování prùbì3⁄4ného vzdìlávání a odvolává se na konkrétní formuláøe pro naplnìní po3⁄4adavkù, které jsou uvedeny v pøíloze provádìcího právního pøedpisu.
 Nad rámec vý1e uvedeného odst. 2 v souladu se zákonem vymezuje pøedmìt provádìcího pøedpisu a povinnosti stanovené v § 10 odst. 7 písm. d) zákona, tzn. nále3⁄4itosti evidence o provádìných èinnostech. Tuto evidenci ministerstvo vyu3⁄4ívá jako zdroj dat pro statistické úèely v oblasti energetických úspor. Jedná se o úspory ve formì dat vycházející ze zpracovaných energetických auditù a energetických posudkù a zpracovaných prùkazù energetické nároènosti budov.
 § 2 Odborná zkou1ka
 Odst. 1 specifikuje, v jakém jazyce je odborná zkou1ka provádìna. Skládání odborné zkou1ky se neøídí zákonem è. 500/2004 Sb., Správní øád, který pøedepisuje v § 16 odst. 1 èeský jazyk, jako úøední jazyk. Vzhledem k tomu, 3⁄4e tudí3⁄4 není legislativnì ukotveno, v jakém jazyce se zkou1ka skládá, bylo nezbytné definovat, v jakém jazyce bude odborná zkou1ka vedena. Tím se zamezilo situaci, kdy by se 3⁄4adatel mohl do3⁄4adovat skládání zkou1ky v jiném ne3⁄4 èeském jazyce, kterému by Zku1ební komise nerozumìla.
 ®adatel zasílá 3⁄4ádost o získání oprávnìní energetického specialisty na Ministerstvo. Splòuje-li 3⁄4ádost v1echny nále3⁄4itosti, je 3⁄4adatel pozván k odborné zkou1ce. V souladu se zákonem poøádá odbornou zkou1ku Státní energetická inspekce. Vyhlá1ka standardizuje, v jakém nejzaz1ím termínu musí být 3⁄4adatel o konání odborné zkou1ky informován. Jedná se o zaji1tìní vèasného informování uchazeèe, aby si mohl v1e potøebné ke zkou1ce zorganizovat. Tento termín je stanoven nejménì 30 dní pøed konáním zkou1ky, aby mìl 3⁄4adatel dostatek èasu se na zkou1ku pøipravit, stejnì tak si rezervovat datum zkou1ky v kalendáøi, aby termín nekolidoval s jinými pracovními termíny. Toto zpøesnìní zároveò napomáhá organizaci zkou1ek ze strany SEI.
 Dosavadní praxe umo3⁄4nila skládat odbornou zkou1ku pro v1echny typy oprávnìní v jeden den. Tento pøístup se ukázal jako neefektivní, proto je novì stanoveno, 3⁄4e lze v jeden den skládat odbornou zkou1ku jen pro jeden typ


text:
oprávnìní. K této zmìnì se ministerstvo uchýlilo z dùvodu èasové a vìcné nároènosti zkou1ky. Skládal-li 3⁄4adatel odbornou zkou1ku na více ne3⁄4 jedno oprávnìní, zvlá1tì bylo-li jedno oprávnìní k provádìní energetického auditu a energetického posudku, pak z dùvodu neúmìrné èasové délce zkou1ky a následného vyèerpání a ztráty koncentrace docházelo k neúspì1nému absolvování ústní èásti zkou1ky a opakovanému pøedkládání 3⁄4ádostí (neúmìrná finanèní a administrativní zátì3⁄4 na uchazeèe). Tomuto chce ministerstvo pøedejít, a proto ustanovilo mo3⁄4nost skládání odborné zkou1ky jen pro jeden typ oprávnìní v jeden den.
 Dále se v praxi ukázalo jako problematické, 3⁄4e není legislativnì stanoveno, 3⁄4e písemná a ústní èást se konají v jeden den, pøíp. 3⁄4e lze zkou1ku rozlo3⁄4it. V takových pøípadech bylo problematické uchazeèùm argumentovat, 3⁄4e není mo3⁄4né pøijít pouze slo3⁄4it písemnou èást a pak ústní èást v jiném termínu. Z tohoto dùvodu je novì stanoveno, 3⁄4e zkou1ka se absolvuje jako celek v jednom dni.
 Vyhlá1ka stanovuje, 3⁄4e odborná zkou1ka se skládá ze dvou èástí. Písemné a ústní. V písemné èásti zkou1ky se ovìøují znalosti právních pøedpisù a norem pro oblast výkonu èinnosti. Ústní èást je vedena rozpravou nad vylosovanými okruhy otázek definovaných v pøíloze è. 3 vyhlá1ky. Tímto pøesným vymezením obsahu ústní a písemné zkou1ky by se mìlo uchazeèi dostateènì pøipravit a vytvoøit transparentní prostøedí pro absolvování zkou1ky. Zároveò návrh reflektuje skuteènost, 3⁄4e vedle vìcných znalostí musí mít energetický specialista pro svùj výkon èinnosti znalost souvisejících právních pøedpisù a dal1ích technických dokumentù. Z praxe se ukázalo, 3⁄4e praktické, technické otázky je vhodnìj1í øe1it v rámci rozpravy z dùvodu umo3⁄4nìní uchazeèi zdùvodnit své odpovìdi.
 Je stanovena délka písemné a ústní èásti odborné zkou1ky. Maximální délka písemné èásti je 90 minut a maximální délka ústní èásti je 60 minut. Novì bude mo3⁄4no skládat odbornou zkou1ku v jeden termín pouze na jeden typ oprávnìní. Z tohoto dùvodu je zkrácená pùvodní délka odborné zkou1ky oproti souèasné praxi, kdy délka zkou1ky zohledòuje mo3⁄4nost skládat odbornou zkou1ku pro více èinností energetického specialisty v jeden den.
 Písemnou èástí zkou1ky se ovìøují znalosti právních pøedpisù a norem pro oblast výkonu èinnosti. Z dùvodu transparentnosti prùbìhu zkou1ky je specifikován maximální poèet otázek, které mù3⁄4e 3⁄4adatel v písemné èásti obdr3⁄4et. Je pøedpokládáno, 3⁄4e písemná èást pro oblast zpracování energetického auditu a energetického posudku bude mít 80 otázek, zatímco oblast zpracování prùkazu energetické nároènosti budovy, provádìné kontroly systémù vytápìní a kombinovaných systémù vytápìní a vìtrání a provádìní kontroly systémù klimatizace a kombinovaných systémù chlazení a vìtrání bude mít 50 otázek.
 Oblast energetického auditu a energetického posudku vy3⁄4aduje znalosti nejen z oblasti energetiky, ale i z oblasti ekonomie, stavebnictví apod. V rámci energetického auditu mohou být navrhována vysoko nákladová opatøení, která mohou vy3⁄4adovat investice v øádu mil. Kè. Z tohoto dùvodu jsou na oblast energetického auditu a energetického posudku kladeny vy11í nároky ne3⁄4 na ostatní obory èinnosti energetického specialisty. Ustanovení zároveò stanovuje, 3⁄4e v pøípadì, pokud 3⁄4adatel neuspìje v první, písemné èásti, nepokraèuje ke skládání ústní èásti. Za úspì1né slo3⁄4ení odborné zkou1ky je toti3⁄4 mo3⁄4né pova3⁄4ovat pouze úspì1né slo3⁄4ení obou èástí.
 Definována je minimální hranice, kterou je nutné v


text:
písemné èásti odborné zkou1ky dosáhnout. Tato hranice byla novì nastavena na 80 %. Srovnávají se rozdílné po3⁄4adavky na výsledek v písemné èásti odborné zkou1ky pro rùzné typy oprávnìní. Ke zpøísnìní oproti stávajícím po3⁄4adavkùm dochází z následujících dùvodù:
 po3⁄4adavku na kvalitu zpracovaných dokumentù energetickými specialisty, která není dostateèná. Z tohoto dùvodu jsou vy3⁄4adované vìt1í znalosti ji3⁄4 pøi 3⁄4ádosti o získání oprávnìní;
 pøi souèasném nastavení je písemná èást pouhou formalitou, která nemá vypovídající hodnotu. Z tohoto dùvodu je tlak na zpøísnìní v souvislosti i s pøedchozí odrá3⁄4kou.
 Ustanovení definuje podmínky, kdy je mo3⁄4né konstatovat úspì1né slo3⁄4ení ústní èásti zkou1ky. Ústní èást zkou1ky probíhá pøed „Zku1ební komisí”, která hodnotí znalosti 3⁄4adatele. ®adatel si losuje tøi okruhy otázek pro výkon dané èinnosti. V závislosti na prokázaných znalostech je 3⁄4adatel èleny komise hodnocen jako „vyhovìl”, nebo „nevyhovìl”.
 V rámci ústní èásti odborné zkou1ky si 3⁄4adatel losuje z okruhù otázek pro jednotlivé typy oprávnìní. Okruhy byly zvoleny tak, aby pokrývaly celou oblast výkonu èinnosti. Okruhy jsou definovány, aby provìøily odborné nikoli legislativní znalosti. Ustanovení se odkazuje na pøílohu è. 3, která seznam okruhù specifikuje.
 O celé zkou1ce je poøizován záznam do spisu. Výsledek zkou1ky je jedním z rozhodných po3⁄4adavkù pro zamítnutí 3⁄4ádosti nebo o vydání rozhodnutí o udìlení oprávnìní energetického specialisty. Vyhlá1ka stanoví nále3⁄4itosti tohoto protokolu o zkou1ce, aby bylo mo3⁄4né následnì na základì tohoto protokolu vydat rozhodnutí. Tento protokol obsahuje informace o výsledku písemné a ústní èásti zkou1ky, pokud 3⁄4adatel uspìl v písemné èásti. Protokol obsahuje dodateèné otázky, které Zku1ební komise pøípadnì polo3⁄4í. Protokol obsahuje celkové zhodnocení 3⁄4adatele, zda uspìl èi neuspìl u odborné zkou1ky. Vzor protokolu je uveden v pøíloze è. 4 a pøíslu1né ustanovení se na tuto pøílohu odkazuje.
 ®adatelùm, pøi nedostavení se k odborné zkou1ce v den jejího skládání, nehrozí 3⁄4ádný postih, co3⁄4 podle dosavadní praxe vedlo k tomu, 3⁄4e z max. mno3⁄4ství pøihlá1ených 3⁄4adatelù se ve skuteènosti dostavuje polovina, co3⁄4 je velmi neefektivní nakládání s èasem pro èleny Zku1ební komise, dal1ích 3⁄4adatelù a prodlu3⁄4uje to dobu èekání pro absolvování odborné zkou1ky. Novì bude muset 3⁄4adatel omluvit svou neúèast u SEI, nebo bude hodnocen, 3⁄4e u zkou1ky neuspìl a 3⁄4ádost o vydání oprávnìní bude zamítnuta. Aby nedocházelo k nárùstu administrativy (a to i v pøípadì lékaøù), není vy3⁄4adováno potvrzení od lékaøe v pøípadì, kdy se 3⁄4adatel omluví na základì zdravotních dùvodù. Pokud by se 3⁄4adatel z vá3⁄4nìj1ího problému nemohl dostavit ke zkou1ce v den jejího konání, je stanoveno, 3⁄4e omluva mù3⁄4e být dolo3⁄4ena 5 dní po termínu zkou1ky. Stejnì tak bude výsledek odborné zkou1ky hodnocen jako „nevyhovìl”, odstoupí-li 3⁄4adatel v prùbìhu zkou1ky, ani3⁄4 by k tomu mìl vá3⁄4né dùvody.
 Té3⁄4 se v praxi, v rámci ka3⁄4dé zkou1ky stávalo, 3⁄4e 3⁄4adatel na vyzvání SEI, aby se dostavil k odborné zkou1ce v urèitém termínu, nereagoval s vysvìtlením, 3⁄4e je pracovnì vytí3⁄4en. V mnoha pøípadech tato situace nastávala opakovanì. Toto vedlo k situaci, kdy v databázi je vedeno pøes nìkolik desítek 3⁄4adatelù i nìkolik mìsícù, kteøí se neustále, i pøes vyzvání, nedostavují k odborné zkou1ce. Podle dosavadního znìní vyhlá1ky nemìlo ministerstvo 3⁄4ádné nástroje k urychlení


text:
procesu. Bylo proto stanoveno, 3⁄4e 3⁄4adatel má mo3⁄4nost se tøikrát omluvit. Pokud se na ètvrtou výzvu ze strany SEI ke zkou1ce nedostaví, bude v rámci odborné zkou1ky hodnocen jako „nevyhovìl” a jeho 3⁄4ádost o vydání oprávnìní bude zamítnuta.
 § 4 Zku1ební komise
 Aby byla zaji1tìna nezaujatost Zku1ební komise, je po3⁄4adavek, aby u zkou1ky bylo pøítomno minimálnì 7 èlenù, viz k odst. 6. S ohledem na zaji1tìní pøítomnosti potøebného poètu èlenù pro usná1eníschopnost Zku1ební komise má nejménì 11 jmenovaných èlenù z rùzných oblastí (zaji1tìní zástupnosti). Èlenové „Zku1ební komise” pokrývají celou oblast výkonu èinnosti energetického specialisty. Jedná se o akademické pracovníky (zástupci vysokých 1kol), èleny profesních organizací a zástupce státní správy, kteøí mají úzký vztah k pøedmìtu výkonu èinnosti. Komise má stanoveného jednoho pøedsedu a dva místopøedsedy. Poèet místopøedsedù je nastaven tak, aby byla zaji1tìna zastupitelnost a napø. v pøípadì nemoci nemusela být zkou1ka zru1ena.
 Zasedání „Zku1ební komise” øídí pøedseda nebo jeden z pøítomných místopøedsedù. Komise nemù3⁄4e zasedat, není-li pøítomný alespoò jeden z uvedených.
 Ustanovení v souladu se stávající praxí stanovuje formu jmenování èlenù Zku1ební komise a ustanovení pøedsedy a místopøedsedy Zku1ební komise. Èlenové, pøedseda a místopøedseda Zku1ební komise jsou jmenováni a odvoláváni SEI, konkrétnì ústøedním øeditelem.
 Ustanovení stanovuje, kým je zaji1tìna organizace celé odborné zkou1ky. Povìøenou osobou je tajemník Zku1ební komise, který má na starosti administraci a organizaci spojené se zasedáním Zku1ební komise. Tajemník je jmenován a odvoláván ústøedním øeditelem SEI. Tajemník je zároveò zamìstnancem SEI, èím3⁄4 je zaji1tìn po3⁄4adavek § 10a odst. 1 zákona.
 Tajemník svolává Zku1ební komisi min. v intervalech 1x za dva mìsíce nebo na 3⁄4ádost MPO. Tato lhùta je stanovena pro pøípady, kdy by bylo podáno jen málo 3⁄4ádostí o výkon èinnosti energetického specialisty. Na druhou stranu je v1ak zaji1tìno to, aby se zkou1ky organizovaly èastìji, pokud to pøíjem 3⁄4ádostí bude vy3⁄4adovat. Cílem je, aby 3⁄4adatelé neèekali pøíli1 dlouhou dobu na slo3⁄4ení odborné zkou1ky nezbytné pro udìlení rozhodnutí k výkonu èinnosti energetického specialisty.
 Souèasná praxe je, 3⁄4e Zku1ební komise se schází min. 1x mìsíènì. Poèet zájemcù o získání oprávnìní je dlouhodobì stálý.
 Z dùvodu transparentnosti se stanovují pravidla usná1ení se Zku1ební komise a zpùsob jejího rozhodování. Komise je usná1eníschopná v pøípadì, je-li pøítomno 7 jejích èlenù, z toho je pøítomen pøedseda nebo místopøedseda. Poèet je stanoven s cílem zajistit nestrannost rozhodnutí. Hodnocení ústní èásti nelze provádìt pøesnì definovanými kritérii.
 Dále je stanovena podmínka v pøípadì usná1eníschopnosti, 3⁄4e nadpolovièní vìt1ina èlenù je tvoøena zástupci ministerstva a odborníkù vysokých 1kol. K tomuto kroku ministerstvo pøistoupilo z dùvodu nezaujatosti. Cílem je, aby zástupci profesních organizací, kteøí provìøují znalosti z praxe dané oblasti, byli v „men1inì”, nebo» je zde mo3⁄4nost, 3⁄4e z jejich strany mohlo být na nového uchazeèe nahlí3⁄4eno jako na urèitou konkurenci. Proto je nezbytné, aby vìt1ina èlenù byla v tomto pøípadì zastoupena èleny s jinou profesní odborností. Tímto ustanovením je zaji1tìna nezaujatost komise.
 V pøípadì rovnosti hlasù pøi výbìru vzdìlávací akce rozhoduje pøítomný pøedseda nebo místopøedseda. Mù3⁄4e nastat situace, kdy nebude pro hlasování lichý poèet pøítomných (je stanoveno, 3⁄4e poèet èlenù je min. 7), èi se v pøípadì


text:
lichého poètu pøítomných èlenù z urèitého dùvodu mù3⁄4e zdr3⁄4et. Je tedy nezbytné stanovit postup v pøípadì rovnosti hlasù.
 Je dána povinnost oznámit výsledek odborné zkou1ky 3⁄4adateli v den jejího konání. Oznámení o výsledku zkou1ky dává 3⁄4adateli prostor pro pøípadné dotazy k jeho hodnocení, èím3⁄4 dojde k omezení pøípadù, kdy dochází k odvolání proti rozhodnutí, kterým byla zamítnuta 3⁄4ádost o udìlení oprávnìní energetického specialisty z dùvodu neslo3⁄4ení odborné zkou1ky.
 Aby bylo zøejmé, 3⁄4e se „Zku1ební komise” usnesla v souladu s vyhlá1kou, co se týèe výsledku odborné zkou1ky 3⁄4adatele o vydání oprávnìní, je protokol podepsán v1emi èleny Zku1ební komise. Podpisem je v1emi èleny stvrzen výsledek odborné zkou1ky.
 Udìlování oprávnìní energetického specialisty se øídí správním øádem, kde 3⁄4adatel má mo3⁄4nost se proti rozhodnutí odvolat. Odborná zkou1ka je jedním z podkladù pro vydání rozhodnutí, ov1em samotná zkou1ka není správním øízením, ale její výsledek je rozhodný pro následné správní øízení. Z tohoto dùvodu je potøebné zajistit, aby správní orgán mìl k dispozici ve1keré informace. Proto je vy3⁄4adováno poøízení záznamu z jednání Zku1ební komise formou zápisu. Zápis slou3⁄4í jako dùkazný materiál, dojde-li ze strany 3⁄4adatele k odvolání proti rozhodnutí ministerstva k Rozkladové komisi ministerstva. Vzor zápisu je uveden v pøíloze è. 5 vyhlá1ky.
 § 5 Prùbì3⁄4né vzdìlávání
 Ustanovení blí3⁄4e specifikují povinnost absolvovat prùbì3⁄4né aktualizaèní vzdìlávání energetického specialisty podle § 10 odst. 8 zákona. Novì je tato povinnost naplnìna úèastí na vzdìlávacích akcích, které mají za cíl roz1íøit a prohloubit vzdìlání energetického specialisty. Vzdìlávací akce budou novì organizovány subjekty, které naplní vyhlá1kou stanovená kritéria. Energetický specialista naplní povinnost prùbì3⁄4ného vzdìlávání tak, 3⁄4e se bìhem tøí let zúèastní dostateèného poètu vzdìlávacích akcí, a tím získá minimální po3⁄4adovaný poèet kreditù.
 Ka3⁄4dé vzdìlávací akci, na základì pøidané hodnoty pro energetické specialisty, mù3⁄4e být pøidìleno od 1 do 5 kreditù. Energetický specialista naplní povinnost prùbì3⁄4ného vzdìlávání, získá-li bìhem tøí let od vydání oprávnìní minimálnì 18...
 Registr zprostøedkovatelù zpøehlední trh s energiemi, prodejci budou muset vystoupit z anonymity
 Zpráva o èinnosti a hospodaøení Energetického regulaèního úøadu
 Cenové rozhodnutí è. 1/2019 o regulovaných cenách souvisejících s dodávkou plynuGarance
 Studie z projektù Národního akèního plánu pro chytré sítì (NAP SG)
 Pravidla pro provádìní prací pod napìtím (PPN)Garance
 18/79 lokální distribuèní soustavy mìøení elektøiny energetický audit energetika vyhlá1ky èsn 50160 horkovod jiskøi1tì spalné teplo antistatická podlaha miliampérový bod standard dodávky plynu plynárenství uzemnìní akumulátorovna


text:
30 Cdo 4025/2018
 Spisová značka: 30 Cdo 4025/2018
 ECLI: ECLI:CZ:NS:2019:30.CDO.4025.2018.1
 § 9 písm. 1) předpisu č. 549/1991Sb. ve znění od 30.09.2017
 I. ÚS 718/19
 30 Cdo 4025/2018-69
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl předsedou senátu JUDr. Pavlem Simonem v právní věci žalobce P. B., nar. XY, bytem XY, proti žalované České republice – Ministerstvu spravedlnosti, se sídlem v Praze 2, Vyšehradská 427/16, o náhradu škody, zadostiučinění za vzniklou zdravotní a psychickou újmu a zaplacení 2 013 000 Kč, vedené u Obvodního soudu pro Prahu 2 pod sp. zn. 27 C 53/2017, o dovolání žalobce proti usnesení Městského soudu v Praze ze dne 20. 4. 2018, č. j. 70 Co 134/2018-48, takto:
 Městský soud v Praze jako soud odvolací napadeným usnesením ze dne 20. 4. 2018, č. j. 70 Co 134/2018-48, potvrdil usnesení Obvodního soudu pro Prahu 2 jako soudu prvního stupně ze dne 19. 3. 2018, č. j. 27 C 53/2017-43, kterým byla odmítnuta žaloba ze dne 19. 9. 2016, podaná k Okresnímu soudu v Hradci Králové dne 23. 9. 2016 (výrok I), a současně rozhodl, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů odvolacího řízení (výrok II).
 Proti usnesení odvolacího soudu (č. j. 70 Co 134/2018-48) podal žalobce včasné dovolání ze dne 22. 5. 2018, doručené osobně soudu prvního stupně dne 24. 5. 2018 (č. l. 50), které bylo Nejvyššímu soudu předloženo k rozhodnutí a které je předmětem tohoto dovolacího řízení.
 Usnesením ze dne 30. 5. 2018, č. j. 27 C 53/2017-52, které bylo žalobci doručeno dne 11. 6. 2018, soud prvního stupně vyzval žalobce, aby ve lhůtě 21 dnů ode dne doručení tohoto usnesení předložil soudu plnou moc udělenou advokátovi, jehož prostřednictvím podá řádné dovolání proti napadenému usnesení odvolacího soudu (č. j. 70 Co 134/2018-48), a současně žalobce poučil, že nebude-li ve stanovené lhůtě plná moc soudu předložena, může Nejvyšší soud dovolací řízení zastavit.
 Soud prvního stupně posléze usnesením ze dne 30. 5. 2018, č. j. 27 C 53/2017-54, které bylo žalobci doručeno rovněž dne 11. 6. 2018, vyzval žalobce k zaplacení soudního poplatku za dovolání, který činí 4 000 Kč. Současně byl žalobce mimo jiné poučen, že nebude-li do 15 dnů od doručení tohoto usnesení soudní poplatek uhrazen, bude dovolací řízení zastaveno.
 Žalobce na výzvu reagoval podáním ze dne 12. 6. 2018 (č. l. 55), ve kterém požádal soud o osvobození od soudních poplatků a ustanovení zástupce z řad advokátů pro dovolací řízení.
 Soud prvního stupně o žádosti žalobce rozhodl usnesením ze dne 6. 8. 2018, č. j. 27 C 53/2017-58, tak, že žalobci nepřiznal osvobození od soudních poplatků pro dovolací řízení (výrok I) a zamítl jeho návrh na ustanovení zástupce z řad advokátů pro dovolací řízení (výrok II). Odvolací soud usnesením ze dne 14. 9. 2018, č. j. 70 Co 312/2018-64, usnesení soudu prvního stupně potvrdil. Rozhodnutí nabyla právní moci dne 21. 9. 2018.
 Podáním dovolání ze dne 22. 5. 2018 vznikla žalobci povinnost zaplatit soudní poplatek za dovolání [srov. § 4 odst. 1 písm. c) zákona č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích, ve znění pozdějších


text:
předpisů], který činí podle položky 23 bodu 2 Sazebníku poplatků 4 000 Kč.
 Soudy obou stupňů konstatovaly, že u žalobce nejsou splněny předpoklady pro osvobození od soudních poplatků pro dovolací řízení podle ustanovení § 138 odst. 1 o. s. ř. (a rovněž zamítly jeho návrh na ustanovení zástupce z řad advokátů pro dovolací řízení ve smyslu § 30 odst. 1 o. s. ř.).
 Protože žalobce dosud nezaplatil soudní poplatek za dovolání ani poté, co k tomu byl vyzván usnesením soudu prvního stupně ze dne 30. 5. 2018, č. j. 27 C 53/2017-54, Nejvyšší soud řízení o dovolání žalobce proti napadenému usnesení odvolacího soudu (č. j. 70 Co 134/2018-48) podle ustanovení § 9 odst. 1 zákona o soudních poplatcích zastavil.


text:
119/2002 Sb. - Zákon o střelných zbraních a střelivu (zákon o zbraních)
 Číslo předpisu 119/2002 Sb.
 Přijat dne 8. 3. 2002
 Rozeslán dne 9. 4. 2002
 Platnost od 9. 4. 2002
 Poznámka k účinnosti Ustanovení § 10 odst. 3, § 12 odst. 4, § 17 odst. 4, § 46 odst. 5 až 7, § 49, § 50 odst. 9, § 51 odst. 7 a 8 a § 73 odst. 4 nabývají účinnosti dnem vstupu smlouvy o přistoupení České republiky do Evropské unie v platnost.
 Pr. př. je v úplném znění 48/2009 Sb.
 Novelizuje předpis 455/1991 Sb., 156/2000 Sb.
 Ruší předpis 288/1995 Sb., 13/1998 Sb.
 Novelizován předpisem 320/2002 Sb., 227/2003 Sb., 228/2003 Sb., 537/2004 Sb., 538/2004 Sb., 359/2005 Sb., 444/2005 Sb., 310/2006 Sb., 170/2007 Sb., 124/2008 Sb., 189/2008 Sb., 274/2008 Sb., 484/2008 Sb., 41/2009 Sb., 227/2009 Sb., 281/2009 Sb., 148/2010 Sb., 375/2011 Sb., 420/2011 Sb., 167/2012 Sb., 170/2013 Sb., 281/2013 Sb., 204/2015 Sb., 206/2015 Sb., 229/2016 Sb., 298/2016 Sb., 455/2016 Sb., 183/2017 Sb., 222/2017 Sb.
 Prováděn předpisem 338/2002 Sb., 369/2002 Sb., 370/2002 Sb., 371/2002 Sb., 384/2002 Sb., 493/2002 Sb., 11/2003 Sb., 151/2004 Sb., 315/2011 Sb., 115/2014 Sb., 125/2017 Sb., 217/2017 Sb., 218/2017 Sb., 219/2017 Sb., 221/2017 Sb.


text:
309/2002 Sb. - Beck-online
 309/2002 Sb.: 1. 1. 2014 - 31. 12. 2014
 ČÁST DRUHÁ. Změna zákona o státním odborném dozoru nad bezpečností práce (čl. 2)
 ČÁST TŘETÍ. Změna zákona o Státní zemědělské a potravinářské inspekci (čl. 3)
 ČÁST ČTVRTÁ. Změna zákona o České obchodní inspekci (čl. 4)
 ČÁST SEDMÁ. Změna zákona o České inspekci životního prostředí a její působnosti v ochraně lesa (čl. 7)
 ČÁST OSMÁ. Změna zákona o Vězeňské službě a justiční stráži České republiky (čl. 8)
 ČÁST DEVÁTÁ. Změna celního zákona (čl. 9)
 ČÁST DESÁTÁ. Změna zákona o orgánech státní správy České republiky v oblasti puncovnictví a zkoušení drahých kovů (čl. 10)
 ČÁST JEDENÁCTÁ. Změna zákona o zabezpečení výkonu státní správy v oblasti technické normalizace, metrologie a státního zkušebnictví (čl. 11)
 ČÁST DVANÁCTÁ. Změna zákona o Hasičském záchranném sboru České republiky (čl. 12)
 ČÁST TŘINÁCTÁ. Změna zákona o dráhách (čl. 13)
 ČÁST ČTRNÁCTÁ. Změna zákona o vnitrozemské plavbě (čl. 14)
 ČÁST ŠESTNÁCTÁ. Změna zákona o civilním letectví (čl. 16)
 ČÁST OSMNÁCTÁ. zrušena (čl. 18)
 ČÁST DEVATENÁCTÁ. Změna zákona, kterým se vyhlašuje Národní park České Švýcarsko (čl. 19)
 ČÁST DVACÁTÁ. Změna veterinárního zákona (čl. 20)
 ČÁST DVACÁTÁ PRVNÍ. Změna zákona o Veřejném ochránci práv (čl. 21)
 ČÁST DVACÁTÁ DRUHÁ. Změna zákona o sociálně-právní ochraně dětí (čl. 22)
 ČÁST DVACÁTÁ TŘETÍ. Změna zákona o ochraně osobních údajů (čl. 23)
 ČÁST DVACÁTÁ ČTVRTÁ. zrušena (čl. 24)
 ČÁST DVACÁTÁ PÁTÁ. Změna plemenářského zákona (čl. 25)
 ČÁST DVACÁTÁ ŠESTÁ. zrušena (čl. 26)
 ČÁST DVACÁTÁ SEDMÁ. zrušena (čl. 27)
 ČÁST DVACÁTÁ OSMÁ. Změna zákona, kterým se upravují některé vztahy mezi odborovými organizacemi a zaměstnavateli (čl. 28)
 ČÁST DVACÁTÁ DEVÁTÁ. Změna zákona o organizaci a provádění sociálního zabezpečení (čl. 29)
 ČÁST TŘICÁTÁ. zrušena (čl. 30)
 ČÁST TŘICÁTÁ PRVNÍ. Změna zákona o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti (čl. 31)
 ČÁST TŘICÁTÁ DRUHÁ. Změna zákona o státní sociální podpoře (čl. 32)
 ČÁST TŘICÁTÁ TŘETÍ. Změna zákona o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců (čl. 33)
 ČÁST TŘICÁTÁ ČTVRTÁ. Změna zákona o platu a některých dalších náležitostech státních zástupců (čl. 34)
 ČÁST TŘICÁTÁ PÁTÁ. Změna občanského soudního řádu (čl. 35)
 ČÁST TŘICÁTÁ ŠESTÁ. zrušena (čl. 36)
 ČÁST TŘICÁTÁ SEDMÁ. zrušena (čl. 37)
 ČÁST TŘICÁTÁ OSMÁ. zrušena (čl. 38)
 ČÁST TŘICÁTÁ DEVÁTÁ. Změna zákona o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění (čl. 39)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ. Změna zákona o penzijním připojištění se státním příspěvkem (čl. 40)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ PRVNÍ. Změna zákona o veřejném zdravotním pojištění (čl. 41)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ DRUHÁ. Změna zákona o volbách do zastupitelstev krajů (čl. 42)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ TŘETÍ. zrušena (čl. 43)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ ČTVRTÁ. Změna zákona o Bezpečnostní informační službě (čl. 44)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ PÁTÁ. Změna zákona o vojácích z povolání (čl. 45)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ SEDMÁ. Změna zákona, kterým se stanoví některé další předpoklady pro výkon některých funkcí ve státních orgánech a organizacích České a Slovenské Federativní Republiky, České republiky a Slovenské republiky (čl. 47)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ OSMÁ. Změna zákona o provozování rozhlasového a televizního vysílání (čl. 48)
 ČÁST ČTYŘICÁTÁ


text:
DEVÁTÁ. zrušena (čl. 49)
 ČÁST PADESÁTÁ. Změna zákona o střelných zbraních (čl. 50)
 ČÁST PADESÁTÁ PRVNÍ. Změna energetického zákona (čl. 51)
 ČÁST PADESÁTÁ DRUHÁ. Změna zákona o volbách do zastupitelstev obcí (čl. 52)
 ČÁST PADESÁTÁ TŘETÍ. Změna zákona o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech (čl. 53)
 ČÁST PADESÁTÁ ČTVRTÁ. Změna zákona o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském (čl. 54)
 ČÁST PADESÁTÁ PÁTÁ. ÚČINNOST (čl. 55)
 309/2002 Sb. znění účinné od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014
 Ustanovení čl. XXXIII nabývají účinnosti dnem 1. ledna 2004.
 Ustanovení čl. XXXIV nabývají účinnosti dnem 1. ledna 2004.
 Ostatní ustanovení nabývají účinnosti dne 1. 1. 2015 (účinnost těchto ustanovení je opakovaně odsouvána, naposledy zákonem č. 445/2011 Sb.)
 zákonem č. 445/2011 Sb.
 zákonem č. 218/2011 Sb.
 zákonem č. 381/2008 Sb.
 zákonem č. 281/2003 Sb.
 o změně zákonů souvisejících s přijetím zákona o službě státních zaměstnanců
 ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců
 ve správních úřadech (služební zákon)
 nad bezpečností práce (čl. 2)
 Zákon č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění zákona č. 575/1990 Sb., zákona č. 159/1992 Sb., zákona č. 47/1994 Sb., zákona č. 71/2000 Sb., zákona č. 124/2000 Sb. a zákona č. 151/2002 Sb., se mění takto:
 V § 2 odst. 1 větě druhé se čárka za slovem „předseda“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 1a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1a)
 § 53 odst. 5 zákona č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).“.
 Dosavadní poznámka pod čarou č. 1a) se označuje jako poznámka pod čarou č. 1b), a to včetně odkazů na poznámku pod čarou.
 V § 2 odst. 2 větě druhé se čárka za slovy „bezpečnosti práce“ nahrazuje středníkem a slova „které jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí“ se nahrazují slovy „jejich jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1a)“.
 Změna zákona o Státní zemědělské
 a potravinářské inspekci (čl. 3)
 Zákon č. 146/2002 Sb., o Státní zemědělské a potravinářské inspekci a o změně některých souvisejících zákonů, se mění takto:
 V § 1 odst. 5 větě druhé se slova „jmenuje, řídí a odvolává ministr zemědělství“ nahrazují slovy „řídí ministerstvo“.
 V § 1 odst. 5 věta třetí včetně poznámky pod čarou č. 1a) zní: „Jmenování a odvolání ústředního ředitele a ředitele inspektorátů se řídí služebním zákonem.1a)
 V § 1 se odstavec 6 zrušuje.
 Změna zákona o České obchodní inspekci (čl. 4)
 V § 1 odst. 2 větě první zákona č. 64/1986 Sb., o České obchodní inspekci, ve znění zákona č. 110/1997 Sb., se slova „jmenuje, řídí a odvolává ministr průmyslu a obchodu“ nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 1) „řídí Ministerstvo průmyslu a obchodu; jmenování a odvolání ústředního ředitele se řídí služebním zákonem1)
 Dosavadní poznámky pod čarou č. 1) až 1e) se označují jako poznámky pod čarou č. 1a) až 1f), a to včetně odkazů na poznámku pod


text:
čarou.
 Změna zákona o České inspekci životního prostředí
 a její působnosti v ochraně lesa (čl. 7)
 Zákon č. 282/1991 Sb., o České inspekci životního prostředí a její působnosti v ochraně lesa, se mění takto:
 V § 1 odst. 2 větě druhé se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr životního prostředí České republiky“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 1) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1)
 Dosavadní poznámka pod čarou č. 1) se označuje jako poznámka pod čarou č. 1a), a to včetně odkazů na poznámku pod čarou.
 V § 1 odst. 2 větě třetí se čárka za slovem „vedoucí“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ředitel inspekce“ se nahrazují slovy „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1)“.
 V § 1 odst. 3 se věta druhá zrušuje.
 Změna zákona o Vězeňské službě
 a justiční stráži České republiky (čl. 8)
 Zákon č. 555/1992 Sb., o Vězeňské službě a justiční stráži České republiky, ve znění zákona č. 169/1999 Sb., zákona č. 30/2000 Sb. a zákona č. 460/2000 Sb., se mění takto:
 V § 1 odst. 2 se slova „ , pokud rozhodují ve správním řízení, mají postavení správních úřadů“ nahrazují slovy „jsou správními úřady“.
 V § 3a odst. 1 se věta druhá zrušuje.
 V § 25 odst. 3 věta druhá včetně poznámky pod čarou č. 7a) zní: „Jejich pracovní vztahy se řídí zákoníkem práce, pokud se neřídí služebním zákonem.7a)
 Zákon č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).“.
 Změna celního zákona (čl. 9)
 Zákon č. 13/1993 Sb., celní zákon, ve znění zákona č. 35/1993 Sb., zákona č. 113/1997 Sb., zákona č. 63/2000 Sb., zákona č. 256/2000 Sb., zákona č. 265/2001 Sb. a zákona č. 1/2002 Sb., se mění takto:
 § 14 se včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 4) zrušuje, a to včetně odkazů na poznámku pod čarou.
 Změna zákona o orgánech státní správy
 České republiky v oblasti puncovnictví
 a zkoušení drahých kovů (čl. 10)
 Zákon č. 19/1993 Sb., o orgánech státní správy České republiky v oblasti puncovnictví a zkoušení drahých kovů, se mění takto:
 V § 1 odst. 2 se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává1) ministr průmyslu a obchodu České republiky“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 1) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1)
 Změna zákona o zabezpečení výkonu státní správy
 v oblasti technické normalizace, metrologie
 a státního zkušebnictví (čl. 11)
 Zákon č. 20/1993 Sb., o zabezpečení výkonu státní správy v oblasti technické normalizace, metrologie a státního zkušebnictví, ve znění zákona č. 22/1997 Sb., zákona č. 119/2000 Sb. a zákona č. 137/2002 Sb., se mění takto:
 V § 1 odst. 2 se čárka za slovem „předseda“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr průmyslu a obchodu“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 1) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1)
 Změna zákona o Hasičském záchranném sboru


text:
České republiky (čl. 12)
 V § 3 zákona č. 238/2000 Sb., o Hasičském záchranném sboru České republiky a o změně některých zákonů, odstavec 1 zní:
 „(1) Úkoly hasičského záchranného sboru plní příslušníci hasičského záchranného sboru (dále jen „příslušník“) ve služebním poměru podle zákona o služebním poměru příslušníků Policie České republiky, státní zaměstnanci zařazení v hasičském záchranném sboru, na něž se vztahuje služební zákon (dále jen „státní zaměstnanec“) a občanští zaměstnanci hasičského záchranného sboru (dále jen „občanský zaměstnanec“).“.
 Změna zákona o dráhách (čl. 13)
 Zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění zákona č. 189/1999 Sb., zákona č. 23/2000 Sb., zákona č. 71/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 77/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 144/2002 Sb. a zákona č. 175/2002 Sb., se mění takto:
 V § 53 odst. 2 se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr dopravy a spojů; ministr dopravy a spojů schvaluje rovněž statut Drážního úřadu“ se včetně poznámky pod čarou č. 8a) nahrazují slovy „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem8a)
 V § 53a odst. 2 se čárka za slovem „inspektor“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra dopravy a spojů“ se nahrazují slovy „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem8a)“.
 V § 53a se odstavec 4 zrušuje.
 Změna zákona o vnitrozemské plavbě (čl. 14)
 Zákon č. 114/1995 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění zákona č. 358/1999 Sb. a zákona č. 254/2001 Sb., se mění takto:
 V § 38 odst. 2 se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr dopravy“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 8a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem8a)
 V § 38 se odstavec 3 zrušuje.
 Změna zákona o civilním letectví (čl. 16)
 V § 3 odst. 2 zákona č. 49/1997 Sb., o civilním letectví a o změně a doplnění zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů, se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr dopravy a spojů;1) ministr dopravy a spojů rovněž schvaluje statut Úřadu“ se nahrazují slovy „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem1)“.
 zrušena (čl. 18)
 Změna zákona, kterým se vyhlašuje
 Národní park České Švýcarsko (čl. 19)
 V § 2 odst. 2 zákona č. 161/1999 Sb., kterým se vyhlašuje Národní park České Švýcarsko, a mění se zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr životního prostředí“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 4a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem4a)
 Změna veterinárního zákona (čl. 20)
 Zákon č. 166/1999 Sb., o veterinární péči a o změně některých souvisejících zákonů (veterinární zákon), ve znění zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 154/2000 Sb., zákona č. 102/2001 Sb., zákona č. 76/2002 Sb. a zákona č. 120/2002 Sb., se mění takto:
 V § 47 odstavec 3 včetně poznámky pod čarou č. 25a) zní:
 „(3) Jmenování


text:
a odvolání ústředního ředitele Státní veterinární správy (dále jen „ústřední ředitel“) se řídí služebním zákonem.25a)
 „(4) Jmenování a odvolání ředitelů okresních veterinárních správ se řídí služebním zákonem.25a) Ústřední ředitel jmenuje a odvolává ředitele státních veterinárních ústavů.“.
 Změna zákona o Veřejném ochránci práv (čl. 21)
 V § 27 zákona č. 349/1999 Sb., o Veřejném ochránci práv, se odstavec 2 zrušuje a zároveň se ruší označení odstavce 1.
 Změna zákona o sociálně-právní ochraně dětí (čl. 22)
 Zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění zákona č. 257/2000 Sb. a zákona č. 272/2001 Sb., se mění takto:
 V § 3 odst. 2 se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr práce a sociálních věcí“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 2a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem2a)
 V § 57 odst. 1 větě třetí se slovo „pracovněprávního“ nahrazuje slovem „pracovního“.
 Změna zákona o ochraně osobních údajů (čl. 23)
 V § 30 zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 450/2001 Sb., se odstavce 6 a 7 včetně poznámek pod čarou č. 28) a 29) zrušují, a to včetně odkazů na poznámku pod čarou.
 Změna plemenářského zákona (čl. 25)
 Zákon č. 154/2000 Sb., o šlechtění, plemenitbě a evidenci hospodářských zvířat a o změně některých souvisejících zákonů (plemenářský zákon), se mění takto:
 V § 24 odst. 1 větě druhé se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje8) a odvolává ministr zemědělství“ se nahrazují slovy „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem8)“.
 Poznámka pod čarou č. 8) zní:
 V § 24 odst. 1 se věta třetí zrušuje.
 zrušena (čl. 26)
 zrušena (čl. 27)
 Změna zákona, kterým se upravují některé vztahy
 mezi odborovými organizacemi a zaměstnavateli (čl. 28)
 V § 2 odst. 1 zákona č. 120/1990 Sb., kterým se upravují některé vztahy mezi odborovými organizacemi a zaměstnavateli, se za slova „v zaměstnavatelské organizaci“ vkládají slova včetně poznámky pod čarou č. 1) „a ve správních úřadech (služebních úřadech)1) (dále jen „zaměstnavatelská organizace“)
 § 3 a 4 zákona č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích.
 a provádění sociálního zabezpečení (čl. 29)
 Zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění zákona č. 590/1992 Sb., zákona č. 37/1993 Sb., zákona č. 160/1993 Sb., zákona č. 307/1993 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 134/1997 Sb., zákona č. 306/1997 Sb., zákona č. 93/1998 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., zákona č. 356/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., zákona č. 18/2000 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 133/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 159/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 238/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 411/2000 Sb., zákona č. 116/2001 Sb., zákona č. 353/2001 Sb., zákona č. 151/2002 Sb., zákona č. 263/2002 Sb. a zákona č. 265/2002 Sb., se mění takto:
 V § 7 se na konci písmene f) tečka


text:
nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno g), které zní:
 místem útvaru služebního úřadu, ve kterém je vedena evidence platů státních zaměstnanců, pokud jde o kontrolu odvodu pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti.“.
 V § 18 odst. 1 se na konci písmene p) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno r), které včetně poznámky pod čarou č. 3a) zní:
 státních zaměstnanců podle služebního zákona provádí služební úřad, v němž je státní zaměstnanec zařazen k výkonu státní služby.3a)
 § 4 zákona č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).“.
 V § 36 se na konci písmene v) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno w), které zní:
 státních zaměstnanců podle služebního zákona služební úřad, v němž je státní zaměstnanec zařazen k výkonu státní služby.3a)“.
 V § 82 odst. 2 se za písmeno d) vkládá nové písmeno e), které zní:
 státní zaměstnanci podle služebního zákona u služebního úřadu, v němž je státní zaměstnanec zařazen k výkonu státní služby,3a)“.
 Část sedmá zní:
 O STÁTNÍCH ZAMĚSTNANCÍCH
 státních zaměstnanců, kontrola dočasné
 nepřítomnosti ve státní službě,
 ošetřování nemocného člena rodiny
 a uplatnění nároku na peněžitou pomoc
 Pro státní zaměstnance platí přiměřeně
 § 8 odst. 1 písm. f), jde-li o posuzování zdravotního stavu státního zaměstnance po uplynutí jednoho roku dočasné neschopnosti k výkonu státní služby,
 § 8a, jde-li o kontrolu posuzování dočasné neschopnosti státního zaměstnance k výkonu státní služby,
 § 8b, jde-li o kontrolu dodržování léčebného režimu státním zaměstnancem dočasně neschopným k výkonu státní služby,
 § 63 a 64, jde-li o potřebu ošetřování člena rodiny a uplatnění nároku na peněžitou pomoc v mateřství,
 § 91 až 104 při přechodu z dočasné neschopnosti k výkonu státní služby do plné invalidity nebo částečné invalidity s tím, že plat příslušející státnímu zaměstnanci při dočasné neschopnosti k výkonu státní služby se posuzuje jako nemocenské.
 Pro řízení ve sporných případech o vzniku, trvání nebo zániku důchodového pojištění státního zaměstnance platí obdobně § 105, 106, 108 a 109.“.
 zrušena (čl. 30)
 a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti (čl. 31)
 Zákon č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 160/1993 Sb., zákona č. 307/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 59/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 113/1997 Sb., zákona č. 134/1997 Sb., zákona č. 306/1997 Sb., zákona č. 18/2000 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 118/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 238/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 353/2001 Sb., se mění takto:
 V § 3 odst. 1 se na konci písmene a) čárka nahrazuje středníkem a doplňují se slova včetně poznámky pod čarou č. 1) „organizací se pro účely tohoto zákona rozumí též služební úřad, v němž jsou státní zaměstnanci zařazeni k výkonu státní služby,1)
 V § 3 odst. 1 písm. c) se doplňuje bod 13, který


text:
včetně poznámky pod čarou č. 1b) zní:
 státní zaměstnanci podle služebního zákona,1b)
 § 6 služebního zákona.“.
 Změna zákona o státní sociální podpoře (čl. 32)
 V § 64 odst. 1 větě druhé zákona č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění zákona č. 271/2001 Sb., se slovo „pracovněprávního“ nahrazuje slovem „pracovního“.
 Změna zákona o platu a dalších náležitostech
 spojených s výkonem funkce představitelů
 státní moci a některých státních orgánů a soudců (čl. 33)
 Zákon č. 236/1995 Sb., o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců, ve znění zákona č. 138/1996 Sb., zákona č. 287/1997 Sb., zákona č. 155/2000 Sb. a zákona č. 231/2001 Sb., se mění takto:
 V § 3 odstavec 3 včetně poznámky pod čarou č. 1) zní:
 „(3) Platová základna činí od 1. ledna do 31. prosince kalendářního roku trojnásobek průměrné nominální měsíční mzdy fyzických osob v nepodnikatelské sféře dosažené podle zveřejněných údajů Českého statistického úřadu za předminulý kalendářní rok. Výši platové základny pro příslušný kalendářní rok vyhlašuje Ministerstvo práce a sociálních věcí ve Sbírce zákonů sdělením.1)
 § 2 odst. 1 písm. e) zákona č. 309/1999 Sb., o Sbírce zákonů a o Sbírce mezinárodních smluv.“.
 V § 3 se doplňují odstavce 4 a 5, které znějí:
 „(4) Od 1. ledna do 31. prosince 2004 činí platová základna součet výše platové základny dosažené k 30. červnu 2003 a absolutní hodnoty meziročního přírůstku průměrné měsíční mzdy fyzických osob v nepodnikatelské sféře zjištěné ze zveřejněných údajů Českého statistického úřadu za roky 2001 a 2002. Obdobným způsobem se stanoví platová základna pro každý následující kalendářní rok. Výši platové základny pro příslušný kalendářní rok vyhlašuje Ministerstvo práce a sociálních věcí ve Sbírce zákonů sdělením.1)
 (5) Od kalendářního roku, ve kterém by výše platové základny podle odstavce 3 dosáhla alespoň výše platové základny podle odstavce 4, se postupuje podle odstavce 3.“.
 Změna zákona o platu
 a některých dalších náležitostech státních zástupců (čl. 34)
 Zákon č. 201/1997 Sb., o platu a některých dalších náležitostech státních zástupců a o změně a doplnění zákona č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 14/2002 Sb. a zákona č. 279/2002 Sb., se mění takto:
 V § 3 odstavec 3 včetně poznámky pod čarou č. 3) zní:
 „(3) Platová základna činí od 1. ledna do 31. prosince kalendářního roku 2,7násobek průměrné nominální měsíční mzdy fyzických osob v nepodnikatelské sféře dosažené podle zveřejněných údajů Českého statistického úřadu za předminulý kalendářní rok. Výši platové základny pro příslušný kalendářní rok vyhlašuje Ministerstvo práce a sociálních věcí ve Sbírce zákonů sdělením.3)
 V § 3 se za odstavec 3 vkládají nové odstavce 4 a 5, které znějí:
 „(4) Od 1. ledna do 31. prosince 2004 činí platová základna součet výše platové základny dosažené k 30. červnu 2003 a absolutní hodnoty meziročního přírůstku průměrné měsíční mzdy fyzických osob v nepodnikatelské sféře zjištěné ze zveřejněných údajů Českého statistického úřadu za roky 2001 a 2002.


text:
Obdobným způsobem se stanoví platová základna pro každý následující kalendářní rok. Výši platové základny pro příslušný kalendářní rok vyhlašuje Ministerstvo práce a sociálních věcí ve Sbírce zákonů sdělením.3)
 V § 3 odst. 7 se slova „v odstavci 4“ nahrazují slovy „v odstavci 6“.
 V § 4 větě první se slova „v § 3 odst. 5 nebo 6“ nahrazují slovy „v § 3 odst. 7 nebo 8“, slova „podle § 3 odst. 5“ se nahrazují slovy „podle § 3 odst. 7“ a slova „podle § 3 odst. 6“ se nahrazují slovy „podle § 3 odst. 8“.
 V § 7 odst. 1 se slova „podle § 3 odst. 4“ nahrazují slovy „podle § 3 odst. 6“.
 V § 11 odst. 2 se slova „v § 3 odst. 4“ nahrazují slovy „v § 3 odst. 6“.
 V § 11 odst. 3 se slova „podle § 3 odst. 5“ nahrazují slovy „podle § 3 odst. 7“ a slova „podle § 3 odst. 6“ se nahrazují slovy „podle § 3 odst. 8“.
 Změna občanského soudního řádu (čl. 35)
 Zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění zákona č. 36/1967 Sb., zákona č. 158/1969 Sb., zákona č. 49/1973 Sb., zákona č. 20/1975 Sb., zákona č. 133/1982 Sb., zákona č. 180/1990 Sb., zákona č. 328/1991 Sb., zákona č. 519/1991 Sb., zákona č. 263/1992 Sb., zákona č. 24/1993 Sb., zákona č. 171/1993 Sb., zákona č. 117/1994 Sb., zákona č. 152/1994 Sb., zákona č. 216/1994 Sb., zákona č. 84/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 238/1995 Sb., zákona č. 247/1995 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 31/1996 Sb., zákona č. 142/1996 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 269/1996 Sb., zákona č. 202/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 91/1998 Sb., zákona č. 165/1998 Sb., zákona č. 326/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 2/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 30/2000 Sb., zákona č. 46/2000 Sb., zákona č. 105/2000 Sb., zákona č. 130/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 204/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 227/2000 Sb., zákona č. 367/2000 Sb., zákona č. 370/2000 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 137/2001 Sb., zákona č. 231/2001 Sb., zákona č. 271/2001 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 276/2001 Sb., zákona č. 317/2001 Sb., zákona č. 451/2001 Sb., zákona č. 491/2001 Sb., zákona č. 501/2001 Sb., zákona č. 151/2002 Sb., zákona č. 202/2002 Sb. a zákona č. 226/2002 Sb., se mění takto:
 Nadpis nad § 200x zní: „Řízení ve věcech voleb do rady zaměstnanců a voleb rady státních zaměstnanců nebo voleb zástupců pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a voleb zástupců pro bezpečnost a ochranu zdraví při výkonu státní služby“.
 V § 200x odst. 1 se slova „rady zaměstnanců nebo neplatnosti volby zástupce pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci34g)“ nahrazují slovy „rady zaměstnanců a neplatnosti volby do rady státních zaměstnanců nebo neplatnosti volby zástupce pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a neplatnosti volby zástupce pro bezpečnost a ochranu zdraví při


text:
výkonu státní služby34g)“.
 Poznámka pod čarou č. 34g) zní:
 „34g)
 § 25b odst. 2 zákoníku práce.
 § 129 zákona č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).“.
 V § 200x odst. 2 se slova „člen rady zaměstnanců nebo zástupce pro oblast bezpečnosti práce“ nahrazují slovy „člen rady zaměstnanců nebo člen rady státních zaměstnanců nebo zástupce pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci anebo zástupce pro bezpečnost a ochranu zdraví při výkonu státní služby“.
 zrušena (čl. 38)
 na všeobecné zdravotní pojištění (čl. 39)
 Zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 15/1993 Sb., zákona č. 161/1993 Sb., zákona č. 324/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 59/1995 Sb., zákona č. 149/1996 Sb., zákona č. 48/1997 Sb., zákona č. 127/1998 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 118/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb., zákona č. 138/2001 Sb., zákona č. 49/2002 Sb. a zákona č. 176/2002 Sb., se mění takto:
 V § 3 se za odstavec 10 vkládá nový odstavec 11, který zní:
 „(11) Pro stanovení vyměřovacího základu u státního zaměstnance platí odstavce 1 až 9 obdobně.“.
 V § 5 se doplňuje odstavec 4, který včetně poznámky pod čarou č. 20a) zní:
 „(4) Pro odvod pojistného služebním úřadem za státního zaměstnance podle služebního zákona20a) platí odstavce 2 a 3 obdobně.
 Tam, kde se v tomto zákoně uvádí zaměstnavatel, rozumí se tím u státních zaměstnanců podle služebního zákona služební úřad.20a)“.
 se státním příspěvkem (čl. 40)
 V § 27 odst. 5 zákona č. 42/1994 Sb., o penzijním připojištění se státním příspěvkem a o změnách některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění zákona č. 170/1999 Sb., se na konci doplňuje věta, která včetně poznámky pod čarou č. 8c) zní: „Příspěvek nebo jeho část nemůže být podle věty první až čtvrté hrazen za státní zaměstnance podle služebního zákona.8c)
 Změna zákona o veřejném zdravotním pojištění (čl. 41)
 Zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 242/1997 Sb., zákona č. 2/1998 Sb., zákona č. 127/1998 Sb., zákona č. 225/1998 Sb., zákona č. 363/1999 Sb., zákona č. 18/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 167/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 459/2000 Sb., zákona č. 176/2002 Sb., zákona č. 198/2002 Sb. a zákona č. 285/2002 Sb., se mění takto:
 V § 5 písm. a) se v bodu 2 středník nahrazuje čárkou a doplňují se slova včetně poznámky pod čarou č. 1) „s výjimkou státních zaměstnanců podle služebního zákona;1)
 Dosavadní poznámka po čarou č. 1) se označuje jako poznámka pod čarou č. 1b), a to včetně odkazů na poznámku pod čarou.
 V § 6 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:
 „(2) Služební úřad, v němž je státní zaměstnanec podle služebního zákona zařazen k


text:
výkonu státní služby, je plátcem pojistného za tohoto státního zaměstnance; odstavec 1 věta druhá platí zde přiměřeně. Není-li v tomto zákoně stanoveno jinak, má služební úřad postavení zaměstnavatele.“.
 V § 9 se na konci odstavce 2 doplňuje věta, která včetně poznámky pod čarou č. 17a) zní: „Pojistné za státního zaměstnance podle služebního zákona hradí služební úřad17a) v plné výši.
 § 4 služebního zákona.“.
 Změna zákona o volbách do zastupitelstev krajů (čl. 42)
 V § 5 zákona č. 130/2000 Sb., o volbách do zastupitelstev krajů a o změně některých zákonů, se doplňuje odstavec 4, který včetně poznámky pod čarou č. 8a) zní:
 „(4) Funkce člena zastupitelstva kraje je po dobu jejího výkonu neslučitelná s výkonem státní služby podle služebního zákona.8a)
 § 35 odst. 1 písm. h) zákona č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).“.
 zrušena (čl. 43)
 Změna zákona o Bezpečnostní informační službě (čl. 44)
 V zákoně č. 154/1994 Sb., o Bezpečnostní informační službě, ve znění zákona č. 160/1995 Sb. a zákona č. 155/2000 Sb., se za § 126 vkládá nový § 126a, který zní:
 Skutečnosti tvrzené o tom, že účastník řízení byl přímo nebo nepřímo diskriminován na základě svého pohlaví, národnosti nebo rasy, má služební orgán za prokázané, pokud v řízení nevyšel najevo opak.“.
 Změna zákona o vojácích z povolání (čl. 45)
 V zákoně č. 221/1999 Sb., o vojácích z povolání, ve znění zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 129/2002 Sb. a zákona č. 254/2002 Sb., se za § 150 vkládá nový § 150a, který zní:
 Změna zákona, kterým se stanoví
 některé další předpoklady pro výkon některých
 funkcí ve státních orgánech a organizacích
 České republiky a Slovenské republiky (čl. 47)
 V § 1 odstavec 2 zákona č. 451/1991 Sb., kterým se stanoví některé další předpoklady pro výkon některých funkcí ve státních orgánech a organizacích České a Slovenské Federativní Republiky, České republiky a Slovenské republiky, včetně poznámek pod čarou č. 1) a 2) zní:
 „(2) Funkcemi podle § 1 odst. 1 písm. a) se rozumí v orgánech státní správy České republiky služební místa představených podle služebního zákona1) a funkcemi podle § 1 odst. 1 písm. b) se rozumí v ozbrojených silách České republiky a v Generálním štábu Armády České republiky2) funkce s plánovanou hodností plukovník a generál a funkce vojenských přidělenců.
 § 9 odst. 1 zákona č. 218/2002 Sb., o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).
 Zákon č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách České republiky, ve znění zákona č. 352/2001 Sb.“.
 Dosavadní poznámky pod čarou č. 1) až 4) se označují jako poznámky pod čarou č. 3) až 6), a to včetně odkazů na poznámky pod čarou.
 Změna zákona o provozování
 rozhlasového a televizního vysílání (čl. 48)
 Zákon č. 231/2001 Sb., o provozování rozhlasového a televizního vysílání a o změně dalších zákonů, se mění takto:
 V § 11 odst. 2 se na konci doplňuje věta, která včetně poznámky pod čarou č. 8a)


text:
zní: „Zaměstnanci zařazení v Úřadu Rady jsou státními zaměstnanci podle zvláštního právního předpisu.8a)
 V § 11 se odstavec 5 včetně poznámky pod čarou č. 9) zrušuje.
 Dosavadní odstavec 6 se označuje jak odstavec 5.
 Dosavadní poznámka pod čarou č. 10) se označuje jako poznámka pod čarou č. 9), a to včetně odkazu na poznámku pod čarou.
 V § 11 odst. 5 se slova „a Úřadu Rady“ a slova „a organizační řád Úřadu Rady“ zrušují.
 zrušena (čl. 49)
 Změna zákona o střelných zbraních (čl. 50)
 Zákon č. 156/2000 Sb., o ověřování střelných zbraní, střeliva a pyrotechnických předmětů a o změně zákona č. 288/1995 Sb., o střelných zbraních a střelivu (zákon o střelných zbraních), ve znění zákona č. 13/1998 Sb., a zákona č. 368/1992 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č. 119/2002 Sb., se mění takto:
 V § 17 odst. 2 větě první se čárka za slovem „předseda“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr průmyslu a obchodu“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 19a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem19a)
 V § 17 odst. 2 se věta druhá zrušuje.
 Změna energetického zákona (čl. 51)
 Zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění zákona č. 151/2002 Sb. a zákona č. 262/2002 Sb., se mění takto:
 V § 17 odst. 4 se věta druhá zrušuje.
 V § 92 odst. 2 větě první se čárka za slovy „ústřední ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr průmyslu a obchodu“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 12a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem12a)
 Změna zákona o volbách do zastupitelstev obcí (čl. 52)
 V § 5 zákona č. 491/2001 Sb., o volbách do zastupitelstev obcí a o změně některých zákonů, se doplňuje odstavec 4, který včetně poznámky pod čarou č. 11a) zní:
 „(4) Funkce člena zastupitelstva obce je po dobu jejího výkonu neslučitelná s výkonem státní služby podle služebního zákona.11a)
 Změna zákona o pozemkových úpravách
 a pozemkových úřadech (čl. 53)
 Zákon č. 139/2002 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech a o změně zákona č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku, ve znění pozdějších předpisů, se mění takto:
 V § 21 odst. 1 větě první se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává ministr zemědělství“ se nahrazují slovy včetně poznámky pod čarou č. 46a) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem46a)
 V § 21 odst. 1 se zrušuje věta druhá včetně poznámky pod čarou č. 47).
 o Ústředním kontrolním
 a zkušebním ústavu zemědělském (čl. 54)
 Zákon č. 147/2002 Sb., o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském), se mění takto:
 V § 1 odst. 3 se čárka za slovem „ředitel“ nahrazuje středníkem a slova „kterého jmenuje a odvolává3) ministr zemědělství; ředitel vykonává funkci v pracovním poměru“ se nahrazují


text:
slovy včetně poznámky pod čarou č. 3) „jeho jmenování a odvolání se řídí služebním zákonem3)
 V § 1 se odstavec 4 zrušuje.
 ÚČINNOST (čl. 55)
 Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2015, s výjimkou čl. XXXIII a čl. XXXIV, které nabývají účinnosti dnem 1. ledna 2004.
 Přehled souvislostí Verze(1) Předpis zrušen (1) Základní údaje (1) Důvodové zprávy (1) Aktuální k datu Historie Editorial Záložky
 Souvislosti k 309/2002 Sb.: ČÁST ČTYŘICÁTÁ SEDMÁ
 01.01.2004 - 31.12.2014
 Zákon č. 250/2014 Sb. 24.04.2019 -
 309/2002 Dz


text:
Jak chtěl starostenský synek autobazar | Kverulant
 Kverulantův e-shop
 Domů Kauzy Jak chtěl starostenský synek autobazar
 Jak chtěl starostenský synek autobazar
 Vydání stavebního povolení na stavbu autobazaru na Praze 15 předcházelo vydání územního rozhodnutí. To je tak hrubé porušení stavebního zákona, že se mu odborníci zdráhají uvěřit. Stavebníkem však byl syn starosty a tak mu radnice pomohla dát „dodatečně“ všechno do pořádku a z původně dočasné stavby se stává stavba trvalá. Cílem Kverulanta je odstranění stavby a opětovné osázení pozemku zelení. To druhé se Kverulantovi částečně podařilo. O to první Kverulant usiluje již od svého vzniku v roce 2009. Oceňte jeho úsilí a vytrvalost a podořte ho.
 To, co vidíte na fotografii, je parkoviště, resp., stavba autobazaru pro 200 až 300 automobilů na ploše více než 8 000 m2 v Pražské ulici na Praze 15, a to v těsném sousedství obytných domů. Že by to někdo povolil? Proč ne, jestli je to v souladu s územním plánem. Proč ne, když byly posouzeny vlivy na životní prostředí podle zákona. Proč ne, když se dohodnete se sousedy, že jim to nevadí. Nic takového nepotřebujete! Stavbu ohlásíte jen jako dočasnou. Pak uvedete, že vlastně jen osadíte dvě mobilní buňky a že se nic stavět nebude. Když budete mít štěstí, tak vám stavební odbor poradí, že sousedi jsou přes ulici, a tak se jich nemusíte na nic ptát. Že je tu ještě ten územní plán a studie vlivu na životní prostředí? To by vás mohlo zastavit, ale nezastaví! Rozhodně ne, když jste synem starosty.
 Ale pozor, najde se Kverulant, který si neváží usilovné práce starostova týmu. Za vším vidí hned aroganci moci a obcházení zákona. Poté, co starostův tým zlikvidoval původní zeleň, vydal se Kverulant na stavební odbor, aby zjistil podrobnější informace. Tam mu řekli, že se tam staví autobazar, že už je rozhodnuto, a pokud si chce stěžovat, tak samozřejmě může, ale že to nemá žádný smysl. Staví přece syn pana starosty.
 Kverulant se nevzdal a s dalšími obyvateli se přihlásil jako účastník stavebního řízení a pokusil se zachránit zeleň. Asi nikoho nepřekvapí, že ho starostův tým jako účastníka vyloučil.
 Kverulant na všechna možná místa poslal dopisy, ve kterých na nezákonný postup úřadu upozornil. Jeden z těchto dopisů byl úspěšný. Magistrát vyzval Prahu 15, aby nezákonné stavební povolení zrušila. Vydání stavebního povolení totiž předcházelo vydání územního rozhodnutí. To ale starostův tým nerozhodilo. Místo toho panu Petříšovi mladšímu poradili a pomohli dát „dodatečně“ všechno do pořádku. Tatínek starosta na věc osobně dohlédl, a tak bylo vydáno nové stavební povolení.
 Proti novému stavebnímu povolení se Kverulant odvolal a poté, co mu nebylo vyhověno, spojil se se Společenstvím vlastníků sousedního domu a to v srpnu 2009 podalo žalobu. Soudu trvalo dva roky, než v září 2011 vynesl rozsudek. Žaloba vlastníků byla zamítnuta. Ač nerad, musí dát Kverulant soudu za pravdu. Jakkoliv to zní absurdně, soud žalobu zamítl, protože Společenství vlastníků jako takové nic nevlastní, a proto sousední stavbou nemohou být dotčena jeho majetková práva. Proto Společenství nebylo legitimní k podání žaloby. Kverulant udělal chybu.
 Ale nyní


text:
zpět k novému stavebnímu povolení z roku 2008. Nové stavební povolení starostova syna se už tvářilo více legálně. Bylo vydáno jen jako dočasné, a dokonce mu předcházelo územní rozhodnutí. V územním rozhodnutí se praví, že celková plocha pro provoz autobazaru činí 8 379 m2 a nová zeleň bude vybudována na ploše 2 185 m2. Jak si pozorný čtenář povšiml, žádná zeleň v autobazaru není. Když si na to Kverulant stěžoval, dozvěděl se, že vysázení zeleně by bylo v rozporu s ochranou přírody:
 Kverulant se obrátil na Pražský magistrát, aby sjednal nápravu a nejlépe začat celou věc vyřizovat sám. Magistrát odpověděl, že vše je v naprostém pořádku:
 Kverulant za vydatné pomoci občanů sepsal petici proti autobazaru a sehnal pod ni víc než 250 podpisů. To jsou skoro všichni, kdo u autobazaru bydlí. Úřad odpověděl, že autobazar přece už dávno stojí a je dokonce zkolaudovaný, tak o co jde?
 V roce 2010 proběhly komunální volby. Starostu Petříše vystřídal starosta Klega. Od nového starosty dostala výpověď vedoucí stavebního odboru Jitka Lazarčíková. Pozorný čtenář si jistě povšiml, že právě ona je podepsána pod tvrzením, že vysázení zeleně by bylo v rozporu s ochranou přírody. Podle vyjádření nového starosty dostala výpověď proto, že pod jejím vedením proslul stavební úřad na Praze 15 špatnou pověstí.
 Ještě před nástupem starosty Klegy opustil úřad i jeho tajemník. Zjednodušeně řečeno, tajemník úřadu je šéfem všech úředníků na úřadě. Dnes již bývalý tajemník úřadu Vladimír Doležal měl značný podíl na postupu radnice v této kauze. K jeho odchodu přispělo jistě i to, že byl v létě roku 2010 pravomocně odsouzen za korupci. A opět šlo o autobazar, jen o jiný. V listopadu 2004 žádal tehdejší poslanec Vladimír Doležal úplatek 800 000 korun za to, že zařídí prodloužení nájemní smlouvy pro autobazar na Praze 10. Na schůzku se ale majitel autobazaru vybavil policejním nahrávacím zařízením.
 Kverulant politikům příliš nevěří, ale vyhazov vedoucí stavebního odboru Jitky Lazarčíkové jej přiměl k tomu, aby se za novým starostou vydal. Nový starosta Kverulantovi slíbil, že věc nechá prošetřit. Překvapení se, jako tolikrát, nekonalo. Dle starosty Klegy je vše v pořádku:
 Jak si jistě pozorný čtenář povšiml, stavba byla povolena jako dočasná a to nejpozději do 27. 4. 2012. Kdo by očekával, že starostenský synek to s dočasností stavby nemyslel vážně, nebude zklamán. Dva dny před vypršením povolení si zažádal o prodloužení povolení o dalších 10 let:
 Je s podivem, že stavební úřad vůbec nějaké územní řízení zahájil. Už třeba jen proto, že bylo evidentní, že nový územní souhlas nebude vydán v době platnosti starého. Stavba se tak stala stavbou nepovolenou a tedy stavbou černou. Stavební úřad měl zahájit řízení o odstranění stavby. Kverulant to stavebnímu úřadu připomněl a zároveň se přihlásil jako účastník nového územního řízení. Přestože na Praze 15 už v té době byl nový starosta, nový tajemník a nová šéfka stavebního odboru, některé postupy zůstaly stejné. Kverulant byl opět vyloučen z územního řízení. Tentokrát prý proto, že jeho advokáti si nedali úředně ověřit plnou moc od Kverulanta. Jak průhledné.
 Kverulant podal v roce


text:
2012 proti prodloužení dočasné stavby o dalších deset let odvolání k nadřízenému orgánu Prahy 15. Nadřízeným orgánem je Pražský magistrát. Magistrátní úřednictvo se patrně rozhodlo, že se nebude vysilovat dodržováním správního řádu, a v zákonné lhůtě nevydalo rozhodnutí. Teprve až po pěti letech, až v září roku 2017 se magistrátní soukolí živené z našich daní dotočilo a Kverulantu žádost zamítlo.
 Když se Magistrát Kverulantovo odvolání celé měsíce ignoroval, nezbylo mu než podat soudní žalobu. Kverulant nebyl příliš překvapen, když mu soud dal v únoru 2013 za pravdu v tom, že jeho vyloučení z územního řízení bylo protizákonné. Magistrát, jako nadřízený orgán Prahy 15, byl nakonec donucen se autobazarem znovu zabývat. Překvapení se zase nekonalo. Magistrát v srpnu 2013 došel k závěru, že prodloužení povolení autobazaru o dalších deset let nemá se salámovou metodou nic společného.
 Kverulant stával radikálně odlišný názor, a tak podal na Pražský magistrát další soudní žalobu. Soud dal rozsudkem v říjnu 2017 Kverulantovi zapravdu. Soud přisvědčil Kverulantově námitce, že rozhodnutí o námitkách bylo vydáno v rozporu s platnou právní úpravou. Soud konstatoval, že považuje rovněž za nutné pro pořádek dodat, že územní rozhodnutí Úřadu městské části Prahy 15 ze dne 29. 5. 2012, č. j. 12611/2012/OÚR/VLe, zn. ÚMČ P15 16357/2012, které úřad vydal ve zjednodušeném územním řízení, nemělo být pro včasné podání námitek žalobce vydáno. Jelikož žalobcovy věcné námitky měly být vypořádány v rámci územního rozhodnutí, nikoli v rozhodnutí o námitkách, soud se jimi věcně nezabýval. Nedávalo by totiž smysl, aby soud vypořádal věcné námitky proti rozhodnutí, které ze své podstaty nemělo být vůbec vydáno.
 V roce 2014 proběhly komunální volby a do křesla starosty vynesly kandidáta ANO Milana Wenzla. Nový starosta se sám obrátil na Kverulanta se slibem, že se pokusí letitý problém vyřešit. V prosinci 2014 vyzval Kverulanta k podání oficiální žádosti o prošetření věci, aby se věcí mohl oficiálně zabývat. Kverulant tuto žádost podal obratem a jako první krok požadoval alespoň osázení bazaru zelení na ploše minimálně 2 185 m2 tak, jak to stavebníkovi Petříšovi již dříve uložil stavební úřad. Pan starosta měl možnost dokázat, že slogan „Nejsme jako politici, makáme“ je pravdivý.
 Nový pan starosta Wenzl této možnosti nevyužil a Kverulant.org tak nebyl zaskočen jeho frenetickou pracovitostí. Když od podání žádosti marně uplynuly více než čtyři měsíce, musel ji urgovat. Teprve pak, na konci dubna 2015, přišla stručná odpověď od paní Mgr. Zuzany Venclíkové, vedoucí odboru životního prostředí ÚMČ Praha 15: Na základě Vašeho podnětu provedl odbor životního prostředí místní šetření za účelem kontroly plnění závazného stanoviska ke změně užívání stavby „Autobazar v Praze 10 - Hostivaři“. Při šetření bylo zjištěno, že podmínky závazného stanoviska byly splněny pouze částečně. Ve spolupráci s odborem stavebním byl následně majitel autobazaru p. Petříš pozván k ústnímu jednání. Zde bylo dohodnuto splnění podmínek užívání stavby v termínu do 15. 5. 2015. Odbor životního prostředí po uplynutí termínu provede místní šetření za účelem kontroly splnění podmínek. Kdo by si myslel, že se v autobazaru v půlce května 2015 objevila rajská zahrada o velikosti třetiny fotbalového hřiště, bude opět