text:
pro zpeněžování majetku tvořícího předmět zajištění rozhodující pokyn zajištěného věřitele, kterým je společnost Česká spořitelna, a.s., IČ: , se sídlem Praha 4, Krč, Olbrachtova 1929/62, PSČ (dále jen zajištěný věřitel ). Zajištěný věřitel udělil insolvenčnímu správci pokyn ke zpeněžení nemovitosti a doporučil prodej nemovitostí v el. aukci prostřednictvím zprostředkovatele, společnosti EUDRODRAŽBY.CZ, a.s. (dále jen zprostředkovatel ). Pokyn zajištěného věřitele tvoří přílohu č. 5 a nedílnou součást této kupní 2/5
 3 smlouvy. Přílohu č. 6 a nedílnou součást této smlouvy tvoří protokol o konání elektronické aukce, v níž byl nalezen zájemce (kupující dle této smlouvy). III. Předmět smlouvy 3.1. Prodávající touto smlouvou převádí nemovitosti specifikované v odst této smlouvy spolu se všemi právy a povinnostmi, součástmi a příslušenstvím, tak jak je specifikováno v této smlouvě na kupujícího a kupující je kupuje a přijímá do svého výlučného vlastnictví, tak jak stojí a leží, přičemž se současně zavazuje prodávajícímu uhradit částku kupní ceny sjednanou v čl. IV. této kupní smlouvy. IV. Kupní cena a její úhrada 4.1. Kupní cena předmětu převodu činí celkem,- Kč (slovy: korun českých), (dále též jen kupní cena ) Kupní cena byla kupujícím uhrazena ve prospěch prodávajícího bezhotovostním převodem na účet majetkové podstaty č /0600, který je veden u společnosti MONETA Money bank a.s., variabilní symbol RČ kupujícího, to před podpisem této smlouvy, což prodávající podpisem na této smlouvě stvrzuje. V. Další ujednání smluvních stran 5.1. Prodávající prohlašuje a kupující je srozuměn s tím, že na předmětu převodu neváznou žádná věcná břemena, zástavní práva, exekuce a nájemní, či jiná užívací práva nebo jiné právní vady, a to vyjma práv uvedených v části C na LV č vedeném pro k.ú. Filipov u Čáslavi Prodávající se zavazuje, že bez zbytečného odkladu po provedení vkladu vlastnického práva ve prospěch kupujícího, vydá kupujícímu ve smyslu ust. 167 odst. 5 insolvenčního zákona potvrzení o zániku zajištění a jiných právních vad váznoucích na předmětných nemovitostech. Kupující je srozuměn s tím, že výmaz zástavních práv a jiných právních vad je předmětem samostatného vkladového řízení u katastru nemovitostí, jehož je kupující (nabyvatel nemovitosti) navrhovatelem Prodávající prohlašuje, že před podpisem této smlouvy nepřevedl vlastnické právo k předmětu převodu na třetí osobu, ani předmět převodu nezatížil žádnou právní vadou a zavazuje se, že tak neučiní ani v mezidobí od uzavření této smlouvy do okamžiku vkladu vlastnického práva na základě této smlouvy ve prospěch kupujícího Prodávající seznámil kupujícího se stavem předmětu převodu a kupující prohlašuje, že mu je stav, umístění a druh převáděných nemovitostí dobře znám. Kupující dále prohlašuje, že si převáděné nemovitosti důkladně prohlédl a že je kupuje do svého vlastnictví v jejich současném stavu a není nic, co by bránilo jejich prodeji, resp. výkonu vlastnického práva v budoucnosti. Dle dohody smluvních stran budou nemovitosti protokolárně předány nejpozději do deseti dnů od provedení vkladu vlastnického práva ve prospěch kupujícího 3/5
 4 s tím, že prodávající bude při protokolárním předání nemovitostí zastoupen zprostředkovatelem Smluvní strany se pro případ, že by nedošlo ke vkladu vlastnického práva podle této smlouvy do katastru nemovitostí, zavazují poskytnout si veškerou nezbytnou součinnost k odstranění překážek


text:
bránících naplnění účelu této smlouvy. Pokud by příslušným katastrálním úřadem byl návrh na vklad vlastnického práva k předmětu převodu dle této smlouvy pro kupujícího pravomocně zamítnut, účastníci této smlouvy prohlašují, že jsou nadále vázáni svými projevy prodat a koupit předmět převodu za cenu původně dohodnutou a zavazují se pro tento případ ve vzájemné součinnosti uzavřít do čtrnácti dnů od pravomocného rozhodnutí příslušného katastrálního úřadu novou kupní smlouvu, případně náležitě doplnit na pokyn příslušného katastrálního úřadu nejpozději do čtrnácti dnů od jeho doručení tuto smlouvu či návrh na vklad Smluvní strany se dohodly na tom, že návrh na vklad vlastnického práva bude podán kupujícím, a to bez zbytečného odkladu po uzavření této kupní smlouvy Vlastnické právo k nemovitostem přechází na kupujícího na základě vkladu vlastnického práva do katastru nemovitostí se zpětným účinkem k okamžiku podání návrhu na vklad. Současně s převodem vlastnického práva přecházejí na kupujícího i veškerá práva a povinnosti vyplývající z vlastnictví převáděné nemovitosti, nebezpečí jejího zničení nebo poškození a právo na plody a užitky Správní poplatek ve výši 1.000,- Kč (slovy: jeden tisíc korun českých) spojený s podáním návrhu na vklad vlastnického práva k nemovitostem se zavazuje uhradit strana kupující, a to v souvislosti s podáním návrhu na vklad dle čl Smluvní strany tímto v souladu s ust. 1 odst. 1 písm. a) zákonného opatření senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí, výslovně sjednávají, že poplatníkem daně je nabyvatel (kupující dle této smlouvy). VI. Závěrečná ustanovení 6.1. Jsou-li nebo stanou-li se jednotlivá ustanovení této smlouvy zcela nebo zčásti neplatnými nebo neúčinnými, nebo pokud by některá ustanovení v této smlouvě chyběla, není tím dotčena platnost ani účinnost zbývajících ustanovení. Místo neplatného nebo neúčinného ustanovení dohodne prodávající a kupující takové platné a účinné ustanovení, které odpovídá smyslu a účelu neplatného nebo neúčinného ustanovení Vedlejší ústní ani písemná ujednání k této smlouvě nebyla dohodnuta. Změny této smlouvy musí být učiněny v písemné formě, na téže listině a s úředním ověřením podpisů smluvních stran Právní vztahy touto smlouvou neupravené se řídí zákony České republiky, především příslušnými ustanoveními zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů. 4/5
 5 6.4. Tato smlouva nabývá platnosti a účinnosti okamžikem jejího podpisu oběma smluvními stranami Tato smlouva se vyhotovuje celkem ve třech vyhotoveních. Jedno vyhotovení je určeno pro katastrální úřad jako vkladová listina a po jednom vyhotovení obdrží každá ze smluvních stran. Vkladová listina je opatřena úředně ověřenými podpisy smluvních stran Smluvní strany výslovně prohlašují, že si tuto smlouvu před jejím podpisem přečetly, a že byla uzavřena po vzájemném projednání dle jejich pravé, svobodné s vážné vůle prosté jakékoliv formy nátlaku. Toto prohlášení stvrzují účastníci této smlouvy svými podpisy připojenými níže Nedílnou součást této smlouvy tvoří její následující přílohy: 1. usnesení insolvenčního soudu ze dne, č.j.: KSPH 62 INS 3376 / 2016-A usnesení insolvenčního soudu ze dne.., č.j.: KSPH 62 INS 3376 / 2016-B-. 3. list vlastnictví č pro k.ú. Filipov u Čáslavi, obec Čáslav 4. soupis majetkové podstaty dlužníka; 5. pokyn zajištěného věřitele, společnosti Česká spořitelna, a.s. 6. Protokol o konání

type: other


text:
13 VSOL 90/2015-89
 10 ICm 3048/2013 13 VSOL 90/2015-89 (KSOL 10 INS 463/2013)
 Vrchní soud v Olomouci rozhodl v senátě složeném z předsedkyně senátu JUDr. Věry Vyhlídalové a soudkyň JUDr. Ivany Wontrobové a JUDr. Heleny Krejčí ve věci žalobce Václava anonymizovano , anonymizovano , bytem Lipinka 6E, PSČ 783 83, proti žalovanému Janu anonymizovano , anonymizovano , bytem Zlín, Pasecký žleb 5187, PSČ 760 01, zastoupenému JUDr. Václavem Hochmannem, advokátem se sídlem Zlín, Rašínova 68, PSČ 760 01, o popření vykonatelné pohledávky, vedené u Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci pod sp. zn. 10 ICm 3048/2013 jako incidenční spor v insolvenční věci dlužníka Václava anonymizovano , anonymizovano , bytem Lipinka 6E, PSČ 783 83, vedené u Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci pod sp. zn. KSOL 10 INS 463/2013, o odvolání žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci ze dne 12.3.2015, č. j. 10 ICm 3048/2013-62 (KSOL 10 INS 463/2013),
 I. Rozsudek soudu prvního stupně se ve výroku I. p o t v r z u j e . (KSOL 10 INS 463/2013)
 II. Ve výroku II. o náhradě nákladů řízení se rozsudek soudu prvního stupně m ě n í tak, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení před soudem prvního stupně.
 III. Žalobce je povinen zaplatit žalovanému k rukám jeho advokáta náklady odvolacího řízení ve výši 9.494 Kč do tří dnů od právní moci rozsudku.
 Krajský soud v Ostravě-pobočka v Olomouci rozsudkem, označeným v záhlaví tohoto rozhodnutí, zamítl žalobu na určení, že vykonatelná pohledávka ve výši 154.563,84 Kč, přiznaná rozsudkem Krajského obchodního soudu v Ostravě č. j. 19Cm 419/97-17 vydaným dne 1.6.1999 JUDr. Petrem Gotwaldem , a přihlášená přihláškou do insolvenčního řízení sp. zn. KSOL 10 INS 463/2013 vedeného na majetek dlužníka Václava anonymizovano , která je evidována pod pořadovým číslem přihlášky P2, není pohledávkou po právu a žalovaný nemá za dlužníkem pohledávku ve výši 154.563,84 Kč (výrok I.) a rozhodl o povinnosti žalobce zaplatit žalovanému náklady řízení ve výši 13.597,90 Kč ve lhůtě tří dnů od právní moci tohoto rozsudku k rukám advokáta (výrok II.).
 V odůvodnění svého rozhodnutí soud prvního stupně uvedl, že žalobce (původně Ing. Martin Koubek, jako insolvenční správce dlužníka Václava anonymizovano ) je ve sporu aktivně legitimován a žalovaný je ve sporu pasivně legitimován ve smyslu ustanovení § 190 odst. 1 insolvenčního zákona, neboť žalobce popřel vykonatelnou pohledávku žalovaného, a žalovaný do insolvenčního řízení dlužníka Václava anonymizovano přihlásil svou vykonatelnou (a zajištěnou) pohledávku, kterou žalobce popřel. Žalobce uplatnil žalobu v souladu s ustanovením § 199 odst. 1 insolvenčního zákona včas, neboť přezkumné jednání, na němž byla pohledávka popřena, se konalo dne 14.8.2013 a žaloba byla u soudu podána dne 12.9.2013. Na základě zjištění, učiněných z provedeného dokazování, pak soud prvního stupně dospěl k závěru o skutkovém stavu, podle něhož usnesením Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci ze dne 6.6.2013, č. j. KSOL 10 INS 463/2013-A-16 byl zjištěn úpadek dlužníka Václava anonymizovano a insolvenčním správcem byl ustanoven žalobce. Žalovaný dne 11.6.2013 přihlásil do insolvenčního řízení vykonatelnou (a zajištěnou) pohledávku, evidovanou


text:
pod pořadovým číslem P2, celkem ve výši 154.563,84 Kč, sestávající z jistiny ve výši 136.357,84 Kč a příslušenství, jež byla přihlášena jako nesplacený úvěr poskytnutý dlužníkovi původním věřitelem Banka Bohemia, a.s. Vykonatelnost této pohledávky byla doložena rozsudkem Krajského obchodního soudu v Ostravě ze dne 1.6.1999 č. j. 19Cm 419/97-17. U přezkumného jednání konaného dne 14.8.2013 popřel insolvenční správce pravost, výši a pořadí (KSOL 10 INS 463/2013) přihlášené pohledávky z důvodu neexistence pohledávky žalovaného, a svůj popěrný úkon zdůvodnil tím, že dlužník svůj závazek vůči původnímu věřiteli Banka Bohemia, a.s. ze smlouvy o úvěru č. 540412/93, na základě které věřitel poskytl dlužníkovi částku ve výši 850.000 Kč, splnil dne 28.2.1997. Soud prvního stupně dále vyšel ze zjištění, učiněných ze smlouvy o úvěru, jež byla uzavřena mezi Bankou Bohemia, a.s. a dlužníkem Václavem anonymizovano dne 7.6.1993 pod ev.č. 540412/93, přípisu banky ze dne 28.5.1996 adresovaného dlužníkovi, vyrozumění banky ze dne 17.7.1996 adresované zástavci Naděždě Nimmerichterové, přípisu banky z února roku 1997 adresovaného dlužníkovi a listiny, označené jako potvrzení ze dne 28.2.1997, vyhotovené Bankou Bohemia, a.s. v likvidaci pro Katastrální úřad v Šumperku, a v této souvislosti pak uvedl, že listinu označenou jako potvrzení ze dne 28.2.1997 obsahující sdělení, že Václav Smrž splnil svůj závazek ze smlouvy o úvěru 540412/93 uzavřené dne 7.6.1993 na částku 850.000 Kč, hodnotil jako listinu soukromoprávní, jež byla určena pouze pro katastrální úřad pro účely výmazu zástavního práva. Podle soudu prvního stupně tato listina nemůže být dokladem toho, že dlužník svůj závazek vůči věřiteli splnil. Tento závěr-jak soud prvního stupně pokračoval-je podpořen jednak úkony věřitele a také i chováním dlužníka. Věřitel dne 6.3.1997 uvědomuje dlužníka Václava anonymizovano (přípisem, který je dlužníkovi doručen dne 10.3.1997) o tom, že zůstatek dluhu na úvěrovém účtu činí 136.357,83 Kč, a že za této situace bude dlužná částka předána k vymáhání soudní cestou, a následně dne 17.4.1997 podává u Krajského obchodního soudu v Ostravě proti dlužníkovi (žalovanému) návrh na vydání platebního rozkazu. Tento platební rozkaz byl dne 22.10.1997 pod sp. zn. 5Ro 608/1997 vydán, doručen byl do vlastních rukou dlužníkovi, který odpor proti citovanému platebnímu rozkazu odůvodňuje pouze tím, že je bez finančních prostředků, v kritické situaci a není schopen tuto částku uhradit, a že má zájem vstoupit znovu do jednání s právním zástupcem žalobce JUDr. Kociánem a řešit záležitost formou splátkovou. Podle názoru soudu prvního stupně tím dlužník potvrdil existenci předmětné pohledávky. Tyto skutečnosti podle soudu prvního stupně vyvracejí tvrzenou vypovídací schopnost žalobcem předloženého potvrzení Banka Bohemia, a.s. ze dne 28.2.1997 o splnění . Soud prvního stupně uzavřel, že ke dni 28.2.1997 závazek dlužníka ve výši 136.357,83 Kč existoval, a existoval i ke dni vydání rozhodnutí Krajského obchodního soudu v Ostravě ze dne 1.6.1996 č. j. 19 Cm 419/97-17. Soud prvního stupně proto žalobu v celém rozsahu zamítl. Výrok o náhradě nákladů řízení odůvodnil odkazem na ustanovení § 202 odst. 2 insolvenčního zákona, a žalobci, jimž byl insolvenční správce, uložil povinnost zaplatit úspěšnému žalovanému náklady řízení, představující náklady právního zastoupení celkem ve výši 13.597,90 Kč.
 Proti tomuto rozsudku podal žalobce odvolání, v


text:
němž soudu prvního stupně vytýká, že na základě provedených důkazů dospěl k nesprávným skutkovým zjištěním a že jeho rozhodnutí spočívá na nesprávném právním posouzení věci. Podle odvolatele z listiny, vydané věřitelem Banka Bohemia, a.s., označené jako potvrzení o splnění závazku ze dne 28.2.1997 plyne, že dlužník závazek splnil, čemuž nasvědčuje i to, že zástavní právo (jež bylo zřízeno k zajištění závazku (KSOL 10 INS 463/2013) dlužníka) zaniklo z důvodu osvědčení, respektive potvrzení zániku závazku. Podle názoru odvolatele pokud původní věřitel Banka Bohemia, a.s. tyto listiny vydala, muselo být ze strany dlužníka plněno, případně banka již se splněním dlužníkova závazku nemohla v budoucnu počítat, tedy se tohoto plnění vzdala, respektive závazek dlužníka prominula. Odvolatel odkázal na ustanovení § 5 odst. 3, písm. b) zákona č. 344/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a dále i na možnosti zániku zástavního práva předpokládané zákonem č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů, když podle ustanovení § 151g zástavní právo zaniká zánikem pohledávky. Bylo-li zástavní právo z katastru nemovitostí vymazáno, musela nastat zákonem předpokládaná skutečnost, a to zánik zástavního práva. Zaniklo-li zástavní právo, muselo k tomu dojít z důvodu zániku pohledávky. Dále odvolatel zpochybnil správnost rozhodnutí soudu prvního stupně o náhradě nákladů řízení. Podle názoru odvolatele je třeba v tomto incidenčním sporu rozhodnout o náhradě nákladů řízení podle ustanovení § 202 odst. 1, věta první insolvenčního zákona, ustanovení odstavce 2 § 202 insolvenčního zákona, podle něhož náklady řízení, které vznikly zaviněním insolvenčního správce nebo náhodou, která se mu přihodila, nese on sám a ostatním účastníkům je povinen je nahradit, nelze v daném případě aplikovat. Jelikož insolvenční správce popřel přihlášenou vykonatelnou pohledávku žalovaného, byl povinen podle ustanovení § 199 odst. 1 insolvenčního zákona podat do 30 dnů od přezkumného jednání u insolvenčního soudu žalobu, kterou své popření proti věřiteli uplatnil. Podáním žaloby tedy insolvenční správce plnil své zákonné povinnosti.
 Žalovaný v písemném vyjádření k podané žalobě navrhl, aby odvolací soud rozsudek soudu prvního stupně jako věcně správný potvrdil. Žalovaný zdůraznil, že z provedeného dokazování před soudem prvního stupně vyplynulo, že zástavní právo váznoucí na nemovitostech ve vlastnictví Naděždy Nimmerichterové bylo vymazáno na základě částečného plnění učiněného za dlužníka třetí osobou s tím, že nezaplacený zbytek dluhu bude nadále po dlužníkovi vymáhán, a to již jako dluh zástavním právem nezajištěný. To se také v roce 1997 stalo, když banka zbývající část své pohledávky uplatnila žalobou u soudu. Dlužník Václav Smrž si přitom byl v roce 1997 svého dluhu vůči bance dobře vědom, neboť proti vydanému platebnímu rozkazu nenamítal, že bance již nedluží, případně, že svůj dluh splnil nebo že mu banka zbytek dluhu prominula. Nadto i v insolvenčním řízení dlužník proti němu uplatněnou pohledávku uznal. Podle žalovaného rozhodl soud prvního stupně správně i o náhradě nákladů řízení, když žalobce podal žalobu přesto, že se seznámil s obsahem spisu vedeného u tehdejšího Krajského obchodního soudu v Ostravě pod sp. zn. 19 Cm 419/97, seznámil se i s listinou v tomto spise založenou (odporem dlužníka proti vydanému platebnímu rozkazu), takže před podáním žaloby věděl, že dlužník Václav Smrž


text:
v roce 1997 dlužnou částku vůči bance nerozporoval, a to za situace, kdy dlužník Václav Smrž nadto svůj dluh v insolvenčním řízení uznal.
 Je třeba uvést, že v průběhu řízení v tomto incidenčním sporu podle ustanovení § 159 odst. 1, písm. a) insolvenčního zákona (v průběhu odvolacího (KSOL 10 INS 463/2013)
 řízení) došlo ke skončení insolvenčního řízení, vedeného ve věci dlužníka u Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci pod sp. zn. KSOL 10 INS 463/2013, když insolvenční soud svým usnesením ze dne 17.9.2015 č. j. KSOL 10 INS 463/2013-B-17 vzal na vědomí splnění oddlužení plněním splátkového kalendáře dlužníkem Václavem anonymizovano . Rozhodnutí insolvenčního soudu v té části, v níž soud prvního stupně vzal na vědomí splnění oddlužení nabylo právní moci dne 17.9.2015, a tímto dnem ze zákona (§ 159 odst. 5 insolvenčního zákona) se stal účastníkem řízení místo dosavadního žalobce Ing. Martina Koubka, jako insolvenčního správce dlužníka, dlužník Václav Smrž, což Vrchní soud v Olomouci deklaroval v usnesení ze dne 22.10.2015 č. j. 10 ICm 3048/2013,-80 (KSOL 10 INS 463/2013).
 Václav Smrž, který se stal účastníkem řízení místo dosavadního žalobce, setrval na podaném odvolání. U jednání odvolacího soudu poukázal na to, že podle toho, co mu bylo sděleno panem Nimmerichterem, pohledávka byla uspokojena, byla zaplacena a došlo k výmazu zástavního práva.
 Po zjištění, že odvolání bylo podáno včas a osobou oprávněnou, odvolací soud přezkoumal rozsudek soudu prvního stupně, jakož i řízení, které jeho vydání předcházelo (§ 212, § 212a odst. 1 a odst. 5 o. s. ř.), a dospěl k závěru, že odvolání žalobce proti výroku I. rozsudku soudu prvního stupně, jímž byla žaloba zamítnuta, není důvodné. Vady uvedené v ustanovení § 212a odst. 5 o. s. ř. se z obsahu spisu nepodávají.
 Odvolací soud ve shodě s odůvodněním odvoláním napadeného rozsudku konstatuje, že v přezkoumávané věci je právním důvodem podané žaloby uplatnění (KSOL 10 INS 463/2013) popření věřitelem přihlášené pohledávky v insolvenčním řízení insolvenčním správcem postupem podle ustanovení § 199 IZ.
 Podle ustanovení § 199 IZ, insolvenční správce, který popřel vykonatelnou pohledávku, podá do 30 dnů od přezkumného jednání u insolvenčního soudu žalobu, kterou své popření uplatní proti věřiteli, který vykonatelnou pohledávku přihlásil. Lhůta je zachována, dojde-li žaloba nejpozději posledního dne lhůty soudu (odstavec 1). Jako důvod popření pravosti nebo výše vykonatelné pohledávky přiznané pravomocným rozhodnutím příslušného orgánu lze uplatnit jen skutečnosti, které nebyly uplatněny dlužníkem v řízení, které předcházelo vydání tohoto rozhodnutí; důvodem popření však nemůže být jiné právní posouzení věci (odstavec 2).
 Z hlediska skutkového stavu není mezi účastníky sporu o tom, že poté, co usnesením Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci ze dne 6.6.2013, č.j. KSOL 10 INS 463/2013-A-16 byl zjištěn úpadek dlužníka Václava anonymizovano a insolvenčním správcem ustanoven žalobce, žalovaný, jako věřitel, přihlásil do insolvenčního řízení přihláškou pohledávky, došlou soudu dne 11.6.2013, pohledávku celkem ve výši 154.563,84 Kč, sestávající z jistiny ve výši 136.357,84 Kč a příslušenství (nákladů nalézacího řízení) ve výši 18.206 Kč, ve vztahu k níž jako důvod vzniku uvedl, že se jedná o nesplacený úvěr poskytnutý dlužníkovi původním věřitelem Banka Bohemia, a.s.,


text:
pohledávka byla postupována a věřitel pohledávku nabyl jako právní nástupce zemřelého Jana Pastorka. Pohledávku přihlásil věřitel jako pohledávku vykonatelnou na základě rozsudku Krajského obchodního soudu v Ostravě ze dne 1.6.1999, č.j. 19 Cm 419/97-17, a jako pohledávku zajištěnou (exekutorským zástavním právem zřízeným na základě blíže označeného exekučního příkazu). Takto přihlášená pohledávka byla u přezkumného jednání, jež se konalo dne 14.8.2013 přezkoumána, a to jako pohledávka vykonatelná, a popřena byla insolvenčním správcem v celém rozsahu s odůvodněním, že insolvenční dlužník doložil, že závazek vůči původnímu věřiteli uhradil nejpozději ke dni 28.2.1997, o čemž původní věřitel Banka Bohemia, a.s. dne 28.2.1997 vydal dlužníkovi potvrzení o splnění závazku-úvěru dle smlouvy o úvěru č. 540412/93 ze dne 7.6.1993. Dlužník pohledávku žalovaného v celém rozsahu uznal.
 K tomu odvolací soud pro úplnost dodává, že byť insolvenční správce v důvodech popření uvedl, že popírá pravost, výši a pořadí přihlášené pohledávky , je zřejmé-popřel-li pohledávku v celém rozsahu-že ji popřel nikoli i do výše, nýbrž pouze co do pravosti (§ 193 IZ).
 Konalo-li se přezkumné jednání, u něhož byla pohledávka žalovaným přihlášená přezkoumána jako vykonatelná a insolvenčním správcem popřena dne 14.8.2013, a insolvenční správce, jako žalobce, uplatnil své popření u soudu žalobou, došlou soudu dne 12.9.2013, učinil tak nepochybně včas, ve lhůtě uvedené v ustanovení § 199 odst. 1 IZ. (KSOL 10 INS 463/2013)
 Pokud se týká sporné pohledávky, o niž v řízení jde, není pochybnosti o tom, že právním důvodem vzniku této pohledávky je smlouva o úvěru označená ev. č. 540412/93 ze dne 7.6.1993.
 Odvolací soud dále vychází ze skutkového závěru, že původní věřitel uplatnil svůj nárok ze smlouvy o úvěru u soudu žalobou s návrhem na vydání platebního rozkazu podanou dne 17.4.1997. O žalobě rozhodl Krajský obchodní soud v Ostravě platebním rozkazem ze dne 22.10.1997, sp. zn. 5 Ro 608/97, který byl v důsledku odporu podaného žalovaným Václavem anonymizovano zrušen. Následně rozhodl Krajský obchodní soud v Ostravě rozsudkem ze dne 1.6.1999, č.j. 19 Cm 419/97-17, kterým zavázal žalovaného Václava anonymizovano k povinnosti zaplatit žalobci Banka Bohemia, a.s. -v likvidaci, IČ: 15268951 částku ve výši 136.357,84 Kč a náklady řízení celkem ve výši 18.206 Kč do tří dnů od právní moci rozhodnutí (rozsudek nabyl právní moci dne 5.10.1999).
 Vzhledem k tomu, že soud prvního stupně-jak vyplývá z protokolu o jednání, jež se konalo dne 5.3.2015-neprovedl důkaz listinami, označenými a předloženými žalovaným, zákonem předepsaným způsobem (srov. ustanovení § 129 odst. 1 o.s.ř.), odvolací soud částečně zopakoval dokazování a ze smlouvy o úvěru ev.č. 540412/93 ze dne 7.6.1993 zjistil, že tato smlouva byla uzavřena mezi Bankou Bohemia a.s. (od 15.7.1994 označenou obchodní firmou Banka Bohemia, a.s. -v likvidaci, identifikační číslo osoby: 15268951) a Václavem anonymizovano , Šumperk, Zahradní č. 19, identifikační číslo osoby: 15414540 (označen jako klient ), uvedenou smlouvou, se banka zavázala poskytnout dlužníkovi úvěr na nákup zařízení, vybavení a zboží k rozšíření obchodu v celkové výši 600.000 Kč a klient se zavázal vrátit tento úvěr spolu se sjednanými úroky v pravidelných měsíčních částkách po 13.044 Kč. Podle ujednání v tzv. plánu čerpání úvěru, jako přílohy č.


text:
1 úvěrové smlouvy, částku 600.000 Kč se zavázala banka poskytnout klientovi dne 10.6.1993, podle tzv. splátkového plánu úvěru č. 540412/93, jako přílohy č. 2 úvěrové smlouvy, první splátka (ve výši 13.044 Kč) na vrácení úvěru měla být uhrazena dne 25.7.1993, poslední dne 25.4.1997.
 Ze smlouvy, označené jako Zástavní smlouva k nemovitosti ze dne 7.6.1993 odvolací soud zjistil, že tato smlouva byla uzavřena mezi Bankou Bohemia a.s., pobočka Šumperk (označenou jako zástavní věřitel ) a Naděždou Nimmerrichterovou, nar. 9.7.1944, bytem Nový Malín čp. 266 (označenou jako zástavce ). V úvodu smlouvy se deklaruje, že zástavní věřitel s dlužníkem Václavem anonymizovano se sídlem Zahradní č. 19, Šumperk uzavřeli dne 7.6.1993 pod ev.č. 540412/93 smlouvu o úvěru znějící na částku 850.000 Kč s příslušenstvím. Podle ujednání v článku II., k zajištění tohoto závazku zastavuje zástavce nemovitost -rodinný domek v k.ú. Nový Malín č.p. 814 na parc. č. 593, pozemky č. parc. 2857 a č. parc. 2858, zapsané na LV č. 442 u SG v Šumperku . Vklad zástavního práva podle této smlouvy byl povolen, právní účinky vkladu práva vznikly ke dni 9.6.1993. (KSOL 10 INS 463/2013)
 Z listiny označené jako Neplnění podmínek smlouvy o úvěru datované ve Zlíně dne 28.5.1996 a adresované Václavu Smržovi, odvolací soud zjistil, že Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci, vyrozuměla tímto přípisem adresáta Václava anonymizovano o tom, že smlouvou o úvěru ev. č. 540412/93 ze dne 7.6.1993 mu byl poskytnut úvěr na blíže označeném účtu v částce v částce 600.000 Kč s konečnou splatností dne 25.4.1997, přičemž ke dni 1.5.1996 nejsou plněny (blíže popsané) podmínky smlouvy o úvěru, a adresát byl vyzván, aby o svůj dluh ve výši 423.012,83 Kč včetně vypočtených úroků za měsíc květen a červen 1996 do doby splacení úvěru zaplatil nejpozději do 30.6.1996. Podle doručenky k této listině připojené bylo vyrozumění s výzvou k zaplacení doručeno dlužníkovi dne 3.6.1996.
 Z listiny, označené jako Plnění zástavce a ručitele datované ve Zlíně dne 17.7.1996 a adresované Naděždě Nimmerrichterové, odvolací soud zjistil, že Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci vyrozuměla adresátku o tom, že podpisem zástavní smlouvy k nemovitosti ze dne 7.6.1993 a prohlášení ručitele ze dne 7.6.1993 se jako vlastník nemovitostí (v listině blíže popsaných) zavázala uhradit pohledávku zástavního věřitele, pokud ji dlužník Václav Smrž, bytem Zahradní č. 19, Šumperk neuhradí ani po výzvě v souladu se sjednanou smlouvou o úvěru ev.č. 540412/93 ze dne 7.6.1993. Současně byla adresátka vyzvána, aby pohledávku za dlužníka, který smlouvu neplní, ve výši 441.709,83 Kč (k datu 1.7.1996) a úroky vypočtené od 1.7.1996 do doby splacení úvěru zaplatila do 20.8.1996. Podle doručenky ve spise založené bylo uvedené vyrozumění spolu s výzvou k zaplacení doručeno Naděždě Nimmerrichterové dne 22.7.1996.
 Z listiny, označené jako Záznam z jednání , jež je podepsána za Banku Bohemia, a.s.-v likvidaci Janou Jančovou, vedoucí expozitury, a Václavem anonymizovano , označeným jako klient , odvolací soud zjistil, že dne 29.7.1996 se uskutečnilo jednání, jehož se účastnili klient Václav Smrž a za banku Jana Jančová, vedoucí expozitury a Jan Goňa, komerční pracovník, s tím, že bylo jednáno o neplnění podmínek smlouvy o úvěru,


text:
který byl poskytnut dne 7.6.1993 ve výši 600.000 Kč a splatný je 25.4.1997. V bodě 2 záznamu je konstatováno, že není uhrazeno 17 měsíčních splátek v celkové výši 221.748 Kč. Bod 3 záznamu obsahuje prohlášení Václava anonymizovano o tom, že uznává svůj závazek vůči Bance Bohemia, a.s. -v likvidaci v celkové částce 441.709,83 Kč k datu 1.7.1996 co do výše a co do důvodu, vzniklý na základě smlouvy o úvěru ev. č. 540412/93. V této části záznamu je dále uvedeno, že klient požádal banku o odkad splátek úvěru splatných od 25.8.1996 na termín 25.3.1997 a 25.4.1997. Václav Smrž se současně zavázal, že složí na běžný účet, v záznamu označený, částku ve výši 100.000 Kč nejpozději do 20.8.1995 a zbývající částku neuhrazenou ve lhůtě splatnosti v měsíčních splátkách ve výši 90.000 Kč (k 20.9.1996, 20.10.996 a 20.11.1996) včetně úroků.
 Z listiny označené jako Splácení závazků datované ve Zlíně 16.1.1997 a adresované Václavu Smržovi odvolací soud zjistil, že Banka Bohemia, a.s. (KSOL 10 INS 463/2013)
 -v likvidaci připomíná adresátovi, že ke dni 31.12.1996 dluží částku 506.281,83 Kč, z toho neuhrazeno ve lhůtě 388.909,83 Kč s tím, že se jedná o nesplacený zůstatek úvěru (úvěrový účet č. 59971354).
 Z listiny označené jako Splátka úvěru pana anonymizovano datované v Šumperku dne 27.1.1997 a adresované Bance Bohemia, a.s.-v likvidaci odvolací soud zjistil, že Tomáš Nimmerrichter, Myslivecká 6, Šumperk (který také listinu podepsal) tímto zasílá návrh na splacení úvěru Václava anonymizovano tak, že Tomáš Nimmerrichter zaplatí nesplacenou část úvěru ve výši 339.120 Kč a polovinu bankou vypočteného úroku z úvěru ve výši 53.400 Kč, tedy celkem 392.920 Kč, přičemž tuto částku zaplatí ihned v hotovosti.
 Z listiny, označené jako Úhrada závazku pana anonymizovano , adresované Naděždě Nimmerrichterové, Nový Malín 266 a na vědomí zaslané Václavu Smržovi, odvolací soud zjistil, že Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci vyrozuměla adresáta o tom, že celkový závazek Václava anonymizovano vůči Bance Bohemia, a.s.-v likvidaci činí k datu 1.2.1997 518.156,83 Kč, takže po zaplacení částky 392.520 Kč zbývá k úhradě 125.626, 83 Kč, předpokládané úroky za dobu od 1.2. do 28.2.1997 činí 11.043 Kč, to je celkem 136.679,83 Kč, s tím, že zaplacení zbývající dlužné částky v této výši k datu 28.2.1997 Václavem anonymizovano bude banka vymáhat prostřednictvím soudu. Toto vyrozumění bylo doručeno Tomáši Nimmerrichterovi dne 17.2.1997 a Václavu Smržovi dne 11.2.1997.
 Z listiny, označené jako Informace datované ve Zlíně dne 24.2.1997, v jejímž záhlaví je uveden údaj Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci, pobočka Praha, expozitura Zlín (opatřené dále údajem zpracoval: Goňa ) odvolací soud zjistil, že jsou v ní označeni jako klient Václav Smrž, Zahradní 19, Šumperk, a jako zástavce Nimmerrichterová Naděžda, Nový Malín č. 266. V listině se deklaruje, že zástavce předložil bance žádost, ve které navrhuje zaplatit jistinu úvěru 339.120 Kč a část vyúčtovaných úroků ve výši 53.400 Kč, to je celkem 392.520 Kč. V listině se konstatuje, že po projednání této žádosti souhlasila banka, že v případě zaplacení částky 392.520 Kč uvolní zástavní právo na zastavených nemovitostech pro Banku Bohemia, a.s.-v likvidaci s tím, že klient o tomto souhlasu byl


text:
informován. Po zaplacení částky 392.520 Kč zůstane dlužná částka k datu 28.2.1997 ve výši 136.679,83 Kč a bude u klienta vymáhána prostřednictvím soudu, po zrušení zástavy nebude zbývající dlužná částka zajištěna. Listina je opatřena nečitelnými podpisy s datem 27.2.1997.
 Z pokladní složenky, opatřené otiskem razítka Banka Bohemia, a.s. s vyznačeným datem 28.2.1997, odvolací soud zjistil, že ve prospěch ve složence blíže označeného účtu byla složena částka 392.520 Kč v hotovosti.
 Z listiny označené jako Neplnění podmínek smlouvy o úvěru datované ve Zlíně 6.3.1997 a adresované Václavu Smržovi, odvolací soud zjistil, že Banka (KSOL 10 INS 463/2013)
 Bohemia, a.s.-v likvidaci připomíná adresátovi, že ke dni 1.3.1997 je vykazován na úvěrovém účtu č. 59971354 zůstatek v částce 125.637 Kč a na běžném účtu č. 59911554 debetní zůstatek ve výši 10.720,83 Kč, to je závazek vůči bance celkem ve výši 136.357,83 Kč. Současně byl adresát vyrozuměn o tom, že podle obecných úvěrových podmínek při nedodržení dvou po sobě jdoucích splátek nebo jedné splátky delší než tři měsíce (neuhrazeny více než čtyři splátky) se stává splatnou celá pohledávka banky ve výši 136.357,83 Kč. Podle doručenky do spisu předložené bylo toto vyrozumění doručeno Václavu Smržovi dne 10.3.1997.
 Z podání Václava anonymizovano , bytem Šumperk, Lidická č. 32 ze dne 28.10.1997 adresovaného Krajskému obchodnímu soudu v Ostravě k č.j. 5 Ro 608/97 odvolací soud zjistil, že ve věci navrhovatele Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci, zastoupeného JUDr. Oktaviánem Kociánem, Příkop 6, Brno proti odpůrci Václavu Smržovi, bytem Šumperk, Lidická č. 32, IČ: 15414540, o zaplacení částky 136.357,83 Kč s příslušenstvím, tímto odpůrce Václav Smrž podává odpor proti platebnímu rozkazu pod č.j. 5 Ro 608/97 o zaplacení částky 136.357,83 Kč Bance Bohemia, a.s.-v likvidaci, toto odůvodňuje tím, že v současné době je bez finančních prostředků, kritické situaci a není schopen tuto částku uhradit. Součástí podání je požadavek, v němž se uvádí navrhuji vstoupit do jednání s právním zástupcem JUDr. Oktaviánem Kociánem a celou záležitost řešit formou splátkovou, jinou formu nejsem schopen zaručit .
 Odvolací soud předesílá, že dne 1.1.2014 nabyl účinnosti zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, jímž se zrušuje-mimo jiné-zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen ObčZ ) a zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů (dále jen ObchZ ). Podle § 3028 odst. 1 a odst. 2 citovaného zákona platí, že není-li dále stanoveno jinak, řídí se ustanoveními tohoto zákona i právní poměry, týkající se práv osobních, rodinných a věcných; jejich vznik, práva a povinnosti z nich vzniklé přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se však posuzují podle dosavadních právních předpisů, a není-li dále stanoveno jinak, řídí se jiné právní poměry vzniklé přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, jakož i práva a povinnosti z nich vzniklé, včetně práv a povinností z porušení smluv uzavřených přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, dosavadními právními předpisy.
 Podle ustanovení § 497 ObchZ, smlouvou o úvěru se zavazuje věřitel, že na požádání dlužníka poskytne v jeho prospěch peněžní prostředky do určité částky, a dlužník se zavazuje poskytnuté peněžní prostředky vrátit a zaplatit úroky.
 V


text:
posuzované věci insolvenční správce popřel žalovaným přihlášenou vykonatelnou pohledávku s odkazem na tvrzení, že ještě dříve, než o ní bylo zahájeno řízení u soudu na základě původním věřitelem Bankou Bohemia, a.s. -v likvidaci podané žaloby a rozhodnuto rozsudkem Krajského obchodního soudu (KSOL 10 INS 463/2013) v Ostravě ze dne 1.6.1999 č. j. 19Cm 419/97-17, zanikla splněním, což dokládal potvrzením původního věřitele ze dne 28.2.1997.
 Je pravda, že listina, označená jako Potvrzení o splnění závazku a datovaná ve Zlíně 28.2.1997, obsahuje údaj o tom, že Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci potvrzuje, že klient Václav Smrž ke dni 28.2.1997 splnil svůj závazek ze smlouvy o úvěru ev.č. 540412/93 uzavřené dne 7.6.1993 na 850.000 Kč, jehož návratnost byla zajištěna zástavou nemovitostí (v potvrzení blíže označených) v katastrálním území Nový Malín, obec Nový Malín, zapsaných na listu vlastnictví č. 442 u Katastrálního úřadu Šumperk, a dále o tom, že dnem splnění závazku banka souhlasí s výmazem vyznačeného zástavního práva v katastru nemovitostí pod č.j. 110 V1236/93 v hodnotě 1.098.162,60 Kč na základě uzavřené zástavní smlouvy ze dne 7.6.1993.
 Nicméně i podle přesvědčení odvolacího soudu údaje uvedené v tomto potvrzení, jež bylo určeno pro Katastrální úřad v Šumperku, nekorespondují se skutečným stavem v té době, a potvrzení bylo vyhotoveno pouze proto, aby bylo dosaženo výmazu zástavního práva zřízeného k zajištění závazku dlužníka ze smlouvy o úvěru na nemovitostech ve vlastnictví třetí osoby, Naděždy Nimmerichterové.
 Námitka odvolatele, že tímto způsobem se původní věřitel vzdal svého práva, respektive, že dluh dlužníka (ve výši 136.357,83 Kč) prominul, neobstojí.
 K zániku závazku prominutím peněžitého plnění (nebo vzdáním se jiného práva věřitele) by mohlo dojít pouze na základě dohody jako dvoustranného právního úkonu mezi věřitelem a dlužníkem uzavřeného v písemné formě-srov. ustanovení § 574 ObčZ (jež platí i pro obchodní závazkové vztahy). Taková písemná smlouva mezi původním věřitelem Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci a dlužníkem Václavem anonymizovano však uzavřena nebyla.
 Odvolací soud má za prokázané, že ke dni 29.7.1996, kdy se uskutečnilo jednání mezi zástupci původního věřitele Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci a dlužníkem Václavem anonymizovano , činil dluh dlužníka ze smlouvy o úvěru minimálně 441.709,83 Kč (jak byl vyčíslen k datu 1.7.1996), přičemž dlužník Václav Smrž závazek v této výši vůči bance nezpochybňoval. Naopak-jak vyplývá ze záznamu z jednání ze dne 29.7.1996 (který je opatřen podpisem dlužníka)-dlužník výslovně svůj závazek vůči bance ve výši 441.709,83 Kč (závazek vyčíslený k datu 1.7.1996) uznal a požádal současně o odklad splátek úvěru splatných od 25.8.1996 tak, aby je mohl uhradit v termínu 25.3.1997 a 25.4.1997. Přípisem ze dne 16.1.1997 pak byl dlužník upozorněn bankou, že ke dni 31.12.1996 dluží částku ve výši 506.281,83 Kč, další vyrozumění o tom, že celkový závazek dlužníka vůči bance činí ke dni 1.2.1997 518.156,83 Kč bylo dlužníkovi doručeno dne 11.2.1997. Na základě dohody mezi bankou, dlužníkem a zástavcem Naděždou Nimmerichterovou Naděžda (KSOL 10 INS 463/2013)
 Nimmerichterová dne 28.2.1997 zaplatila jistinu úvěru ve výši 339.120 Kč a část vyúčtovaných úroků z úvěru ve výši 53.400 Kč, to je celkem 392.520 Kč, s tím, že banka pak souhlasila, že uvolní zástavní právo


text:
na zastavených nemovitostech ve vlastnictví Naděždy Nimmerichterové, a dlužná částka, která činí k datu 28.2.1997 136.679,83 Kč bude na dlužníkovi vymáhána. Ani odvolací soud nemá pochybnosti o tom, že dlužník zbývající část závazku ze smlouvy o úvěru, který činil ke dni 28.2.1997 136.679,83 Kč, nesplnil. O tom, že uvedenou částku dlužník neuhradil svědčí přípis banky ze dne 6.3.1997, doručený dlužníkovi dne 10.3.1997, v němž se dlužníkovi připomíná, že ke dni 1.3.1997 je vykazován jeho závazek vůči bance celkem ve výši 136.357,83 Kč, a rovněž také i odpor dlužníka ze dne 28.10.1997 proti platebnímu rozkazu, který byl vydán na základě následně u soudu podané žaloby žalobcem Banka Bohemia, a.s.-v likvidaci, v němž dlužník, jako žalovaný v tomto řízení, skutečnost, že by svůj závazek splnil netvrdí, naopak uvádí, že je bez finančních prostředků a žalovanou částku není schopen uhradit.
 Odvolací soud tak uzavírá, že žalovaný má vůči dlužníkovi, to je žalobci Václavu Smržovi, vykonatelnou pohledávku z titulu nesplaceného úvěru ve výši 136.357,83 Kč, včetně příslušenství, to je nákladů řízení, pravomocně přiznaných rozhodnutím soudu ve věci samé ve výši 18.206 Kč, to je vykonatelnou pohledávku celkem ve výši 154.563,84 Kč.
 Z výše uvedených důvodů odvolací soud rozsudek soudu prvního stupně ve výroku I., jímž byla žaloba o uplatnění popření vykonatelné pohledávky zamítnuta, jako věcně správný podle ustanovení § 219 o. s. ř. potvrdil.
 Naproti tomu ve výroku II. o náhradě nákladů řízení před soudem prvního stupně bylo nutno rozsudek soudu prvního stupně změnit.
 Ze shora citovaného ustanovení § 7 IZ vyplývá, že ustanovení občanského soudního řádu se v incidenčních sporech aplikují přiměřeně tehdy, pokud insolvenční zákon, jako (také) zvláštní procesní předpis, neupravuje určitý institut jinak. Ve vztahu k rozhodování o nákladech řízení ve sporech o pravost, výši nebo pořadí přihlášených popřených pohledávek obsahuje insolvenční zákon speciální (KSOL 10 INS 463/2013) ustanovení v § 202, podle jehož odstavce 1 platí, že ve sporu o pravost, výši nebo pořadí přihlášených pohledávek nemá žádný z účastníků právo na náhradu nákladů řízení proti insolvenčnímu správci. § 202 odst. 2 IZ pak stanoví, že náklady řízení, které vznikly zaviněním insolvenčního správce nebo náhodou, která se mu přihodila, nese on sám a ostatním účastníkům je povinen je nahradit. Ustanovení § 202 odst. 2 IZ je tak svým obsahem obdobné § 147 odst. 1 o. s. ř., podle kterého se rozhoduje bez ohledu na výsledek řízení o náhradě nákladů řízení, které vznikly výlučně zaviněním účastníka nebo náhodou, která se mu přihodila. Zaviněním se přitom rozumí porušení procesních povinností vyplývajících ze zákona nebo v souladu se zákonem uložených soudem, k němuž došlo alespoň z nedbalosti. Náhodou se rozumí objektivní událost.
 Soud výrok o náhradě nákladů řízení, jímž zavázal žalobce-insolvenčního správce k povinnosti zaplatit žalovanému náklady řízení blíže neodůvodnil, pouze odkázal na ustanovení § 202 odst. 2 IZ. Vycházel-li soud prvního stupně z toho, že insolvenční správce popřel pohledávku žalovaného nedůvodně, a že (jak se z obsahu protokolu o jednání, jež se konalo dne 5.3.2015 dále podává) insolvenční správce na podané žalobě setrval i poté, co žalovaný předložil listiny prokazující, že ke


text:
dni 28.2.1997 dlužník svůj závazek vůči původnímu věřiteli v plném rozsahu nesplnil, nutno zdůraznit, že popření (i vykonatelné) pohledávky je svou povahou kvalifikované vyjádření správcova náhledu na uplatněný nárok, nejedná se o porušení procesních povinností, vyplývajících ze zákona, jež by tzv. separaci nákladů řízení následně zahájeného na základě žaloby, podané podle ustanovení § 199 IZ, umožňovalo.
 Odvolací soud proto postupoval podle ustanovení § 220 odst. 1 o. s. ř. a rozsudek soudu prvního stupně ve výroku II. změnil tak, že žádný z účastníků nemá právo na náhradu nákladů řízení před soudem prvního stupně.
 Vzhledem k tomu, že v průběhu odvolacího řízení došlo ke skončení insolvenčního řízení vedeného ve věci dlužníka a dle ustanovení § 159 odst. 5 IZ se dnem 17.9.2015 stal účastníkem řízení místo dosavadního žalobce Ing. Martina Koubka, jako insolvenčního správce, dlužník Václav Smrž (tedy účastníkem řízení insolvenční správce již není), bylo o náhradě nákladů odvolacího řízení rozhodnuto podle ustanovení § 142 odst. 1 o. s. ř. ve spojení s ustanovením § 224 odst. 1 o. s. ř. V odvolacím řízení nebyl žalobce se svým odvoláním úspěšný, proto je povinen zaplatit žalovanému náklady této fáze soudního řízení. V odvolacím řízení byl žalovaný zastoupen advokátem, který učinil dva úkony právní služby (písemné vyjádření k podanému odvolání a účast u jednání odvolacího soudu). Za tyto dva úkony právní služby náleží advokátovi žalovaného odměna ve výši 3.100 Kč za jeden úkon právní služby (§ 9 odst. 4, písm. c/ ve spojení s § 7 bod 5 vyhlášky č. 177/1996 Sb., o odměnách advokátů a náhradách advokátů za poskytování právních služeb, ve znění pozdějších předpisů-dále jen advokátní tarif ), to je 6.200 Kč. Advokátovi žalovaného dále náleží za dva úkony právní služby náhrada hotových výdajů (KSOL 10 INS 463/2013) v paušální částce 300 Kč za jeden úkon právní služby (§ 13 odst. 3 advokátního tarifu), to je 600 Kč, a náhrada cestovních výdajů (§ 13 odst. 4 advokátního tarifu) v souvislosti s cestou konanou k jednání odvolacího soudu ze Zlína do Olomouce a zpět ve výši 647 Kč (při průměrné spotřebě 4,7 litrů nafty na 100 km, ceně pohonných hmot podle § 4, písm. c) vyhlášky č. 328/1994 Sb. ve výši 36,10 Kč za 1 litr pohonných hmot, sazbě základní náhrady za používání silničních motorových vozidel podle § 1, písm. b) uvedené vyhlášky ve výši 3,70 Kč za 1 km jízdy a počtu celkem ujetých km 120). Advokát žalovaného také účtoval náhradu za promeškaný čas za celkem čtyři půlhodiny, jež činí 400 Kč (§ 14 odst. 1, písm. b/, odst. 3 advokátního tarifu). K těmto nákladům ve výši 7.847 Kč patří dále náhrada za daň z přidané hodnoty (§ 137 odst. 3 o. s. ř.) ve výši 21 %, to je částka 1.647 Kč. Náklady odvolacího řízení tak představují částku 9.494 Kč a k zaplacení takto vyčíslené částky žalovanému zavázal soud žalobce ve lhůtě do tří dnů od právní moci rozsudku.
 Podle ustanovení § 149 odst. 1 o. s. ř. je žalobce povinen zaplatit přiznanou náhradu nákladů řízení žalovanému k rukám jeho


text:
advokáta.
 Poučení: Proti rozsudku odvolacího soudu, jímž byl ve výroku I. potvrzen rozsudek soudu prvního stupně j e dovolání přípustné ve lhůtě dvou měsíců ode dne doručení tohoto rozhodnutí k Nejvyššímu soudu České republiky v Brně prostřednictvím Krajského soudu v Ostravě-pobočka v Olomouci, jestliže napadené rozhodnutí odvolacího soudu závisí na vyřešení otázky hmotného nebo procesního práva, při jejímž řešení se odvolací soud odchýlil od ustálené rozhodovací praxe dovolacího soudu, nebo která v rozhodování dovolacího soudu dosud nebyla vyřešena, nebo je dovolacím soudem rozhodována rozdílně, a nebo má-li být dovolacím soudem vyřešená právní otázka posouzena jinak. Přípustnost dovolání jen oprávněn zkoumat jen dovolací soud.
 Proti rozhodnutí odvolacího soudu, jímž byl změněn rozsudek soudu prvního stupně ve výroku II. o náhradě nákladů řízení n e n í dovolání přípustné.
 Olomouc 3. listopadu 2015


text:
1 VNITŘNÍ SMĚRNICE číslo sociální služba domov pro osoby se zdravotním postižením (DOZP) chráněné bydlení (CHB) odlehčovací služba (OS) standard kvality služeb číslo PŘEDMĚT: Směrnice k úhradám sociálních služeb (úhradová směrnice) 3B 1c Směrnice ze dne: Tato směrnice nabývá účinnosti dnem: Poslední změna účinnosti: Počet příloh: 7 Směrnici musí povinně znát a řídit se jí všichni zaměstnanci a osoby působící v domovu v mimo pracovněprávním vztahu v těchto provozních úsecích: provozy přímé péče a sociální práce A centra aktivit a IP B oddělení péče C sociální práce D technická služba servisní provozy E hospodářskoadministrativní F stravovací G zdravotní péče NE NE ANO NE ANO NE NE NE Zodpovídají vedoucí uvedených provozních úseků. Seznam příloh: 1 Ceník služby DOZP 2 Ceník služby CHB 3 Informace pro uživatele služeb 4 Zařazení ubytovacích prostor pro účely úhrady za ubytování 5 Ceník fakultativních činností 6 Ceník služby OS 7 Žádost o snížení úhrady a prohlášení o příjmech uživatele služby STRUČNÝ OBSAH: Tato směrnice upravuje úhradu za pobyt v Domově pod hradem Žampach, její výši a skladbu; dále upravuje podmínky, za jakých se úhrada vrací v případě pobytu uživatele mimo Domov, a rozsah vracené úhrady. H TIC Směrnici zpracoval: Radek Fišar, DiS., sociální pracovník Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 1 (celkem 25)
 2 ČÁST PRVNÍ ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ Článek 1 Úvodní ustanovení (1) Domov pod hradem Žampach (dále jen Domov nebo poskytovatel ) je příspěvková organizace Pardubického kraje a na základě rozhodnutí o registraci podle zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů (dále jen zákon ) poskytuje tyto sociální služby: a) pobytová služba sociální péče podle 48 zákona domov pro osoby se zdravotním postižením, b) pobytová služba sociální péče podle 51 zákona chráněné bydlení, c) pobytová služba sociální péče podle 44 zákona odlehčovací služba. (2) Domov pod hradem Žampach vykonává svou činnost v případech, mezích a způsoby, které stanoví obecně závazné právní předpisy, zřizovací listina, rozhodnutí o registraci podle odstavce 1 a smlouva o poskytnutí sociální služby. Článek 2 Účel směrnice (1) Tato směrnice se vztahuje na sociální služby uvedené v článku 1 odst. 1. (2) Tato směrnice upravuje a) úhradu za poskytované sociální služby, b) vratku z úhrady za neodebrané sociální služby, c) zajištění pohledávek na úhradě po lhůtě splatnosti. (3) Směrnice provádí standard kvality sociálních služeb č. 1 Cíle a způsoby poskytování sociálních služeb podle Přílohy č. 2 vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů, a to jeho kritérium stanovené bodem 1. písm. c): číslo kritérium 1c Poskytovatel má písemně zpracovány pracovní postupy zaručující řádný průběh poskytování sociální služby a podle nich postupuje; v oblasti úhrady za sociální služby. Článek 3 Vymezení základních pojmů Pro účely této směrnice se rozumí a) uživatelem uživatel sociální služby, tj. osoba, se kterou poskytovatel uzavřel Smlouvu nebo osoba, které je poskytována sociální služba na základě rozhodnutí soudu o nařízení ústavní výchovy nebo předběžného opatření, b) Smlouvou smlouva o poskytnutí sociální služby podle 91 zákona uzavřená s uživatelem sociální služby, c) poskytovatelem sociálních


text:
služeb Domov pod hradem Žampach, je-li alespoň jedna sociální služba, kterou poskytuje, zapsána v registru poskytovatelů sociálních služeb, d) nepřítomnost uživatele v Domově (dále jen též pobyt mimo Domov ) je časový úsek, který začíná odchodem z Domova a končí návratem zpět do Domova, a to za podmínky, že uživatel služeb v této době nevyužívá sjednané služby. Dobou nepřítomnosti se rozumí zejména pobyt uživatele v rodině, u osob blízkých nebo hospitalizace ve zdravotnickém zařízení; za nepřítomnost uživatele v Domově se považuje též kulturní, společenská akce poskytovatele pořádaná pro uživatele, pokud tato směrnice nestanoví jinak, Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 2 (celkem 25)
 3 e) za celý den nepřítomnosti uživatele v Domově se považuje den, ve kterém se uživatel 1. fyzicky zdržoval mimo Domov, 2. nevyužíval sociální služby sjednané smlouvou, 3. nebyl v péči zaměstnanců Domova, 4. neodebral žádné jídlo, f) vratkou z úhrady částka ze zaplacené úhrady za poskytování sociálních služeb, kterou podle pravidel určených touto směrnicí nebo smlouvou vrátí poskytovatel sociálních služeb při pobytu uživatele mimo zařízení sociálních služeb, g) sníženou úhradou cena služby, která je snížena z důvodu příjmové nedostatečnosti uživatele o takovou částku, která uživateli ponechá zákonem nebo smlouvou zaručený zůstatek z příjmu po úhradě sociální služby, h) zaopatřeným uživatelem uživatel, který má vlastní příjem; příjmy se hodnotí podle zvláštního právního předpisu 1, i) nezaopatřeným uživatelem uživatel, který je nezaopatřeným dítětem podle zákona č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů, j) osobou zajišťující péči osoba blízká uživateli, která v době pobytu uživatele mimo Domov zajišťuje péči o uživatele, k) příjmem příjem podle zákona o životním a existenčním minimu 2 ; za příjem se považuje součet všech těchto příjmů; za příjem se nepovažuje příspěvek na péči podle zákona o sociálních službách 3, l) uživatelem bez příjmů uživatel, který není nezaopatřeným uživatelem a nemá žádný příjem podle zákona o životním a existenčním minimu 4 ; skutečnost, že uživatel je bez příjmů, se doloží rozhodnutím orgánu sociálního zabezpečení o zamítnutí nároku na dávku v sociálním zabezpečení, ostatní příjmy se doloží čestným prohlášením uživatele, m) hmotnou nouzí skutečnost podle zákona č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů, n) stravovací jednotkou hodnota potravin připadající na stravování jednoho uživatele sociální služby na jeden kalendářní den, o) osobou s vyživovací povinností k nezaopatřenému uživateli rodiče nezaopatřeného uživatele nebo rodič, kterému bylo dítě svěřeno rozhodnutím soudu do péče, popřípadě jiná fyzická osoba povinná výživou uživatele 5, p) OÚ ORP obecní úřad obce s rozšířenou působností, q) oprávněnou osobou pro příspěvek osoba, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona, r) cenou služby sazba úhrady podle sazebníku úhrad, který je přílohou této směrnice, s) základní úhradou úhrada za základní činnosti sjednané služby, kterou stanoví zákon, t) zkratkou DOZP služba domov pro osoby se zdravotním postižením; jestliže je tato zkratka v názvu článku, příslušná ustanovení tohoto článku se vztahují pouze na službu domov pro osoby se zdravotním postižením, u) zkratkou CHB služba chráněné bydlení; jestliže je tato zkratka v názvu článku, příslušná ustanovení tohoto článku se


text:
vztahují pouze na službu chráněné bydlení, v) zkratkou OS odlehčovací služba; jestliže je tato zkratka v názvu článku, příslušná ustanovení tohoto článku se vztahují pouze na odlehčovací službu. 1 Zákon č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, ve znění pozdějších předpisů. 2 7 zákona č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, ve znění pozdějších předpisů. 3 7 odst. 5 zákona č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, ve znění pozdějších předpisů, a 71 odst. 4 zákona. 4 7 zákona č. č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, ve znění pozdějších předpisů odst. 1 zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 3 (celkem 25)
 4 ČÁST DRUHÁ VĚCNÝ ROZSAH Díl 1 Rozsah s lužeb hrazených základní úhradou Článek 3a Základní činnosti (1) Rozsah poskytovaných sociálních služeb a úhradu za ně stanoví zákon, jeho prováděcí právní předpis, vnitřní předpis poskytovatele a Smlouva. (2) Základní činnosti jsou povinným obsahem poskytované služby, který je poskytovatel povinen vždy zajistit. (3) Základní činnosti služby domov pro osoby se zdravotním postižením, chráněné bydlení a odlehčovací služby stanoví 48, 51 a 44 zákona o sociálních službách, rozsah těchto činností stanoví 14, 17 a 10 prováděcí vyhlášky k tomuto zákonu 6. Článek 3b Fakultativní činnosti (1) Fakultativními (nenárokovými) činnostmi nejsou základní činnosti poskytované služby 7. Jestliže poskytovatel fakultativní činnosti poskytuje, jsou poskytovány nad rámec základních činností a nejsou hrazeny základní úhradou. Na úhradu fakultativních činností se nevztahuje minimální zůstatek z příjmu uživatele zaručený zákonem nebo smlouvou. (2) Poskytovatel stanoví fakultativní činnosti a jejich ceník 8 ; cena těchto služeb může být stanovena v plné výši nákladů na tyto služby 9, avšak nesmí být stanovena způsobem, který lze považovat za odporující dobrým mravům. Ceník fakultativních činností je přílohou č. 5 této směrnice. (3) Jestliže uživatel využívá fakultativních služeb, hradí za tyto služby úhradu v souladu s ceníkem podle odst. 1, který je platný v době odběru služby, a to hotově do pokladny poskytovatele nebo bezhotovostním převodem na účet poskytovatele; úhrady fakultativních služeb a jejich vyúčtování provádí poskytovatel s účetní uzávěrkou kalendářního měsíce. 6 Vyhláška MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. 7 Podle 35 odst. 4 zákona fakultativně mohou být při poskytování sociálních služeb zajišťovány další činnosti, tj. činnosti právním předpisem výslovně neuvedené jako základní (povinné 35 odst. 1 zákona), jejichž obsah podle 35 odst. 2 je výslovně uveden v prováděcím právním předpisu (vyhláška č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách). Tj. nenárokové je vše, co není zaručeno jako povinná součást sociální služby ( 48 zákona), která je výslovně uvedena v zákoně a podrobně vymezena vyhláškou ( 14 vyhlášky) odst. 4 zákona zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 4 (celkem 25)
 5 Díl 2 Společná ustanovení k úhradám služeb Článek 4 (1) Domov pod hradem Žampach poskytuje sociální služby, které se podle zákona poskytují za úhradu a bez úhrady 10. (2) Platba úhrady se přednostně použije na úhradu základní činnosti poskytnutí stravy. Vratky z úhrady Článek 5 Obecné zásady (1)


text:
Rozsah vratky z úhrady je stanoven dohodou mezi poskytovatelem a uživatelem na základě smlouvy o poskytnutí sociální služby. (2) Poskytovatel sociálních služeb stanovuje tato základní pravidla pro zpracování vratky z úhrady: a) jestliže uživatel neodebere za příslušný kalendářní měsíc smlouvou sjednané služby a byla-li již úhrada za ně zaplacena, vrátí poskytovatel uživateli ze zaplacené úhrady za podmínek stanovených Smlouvou a touto směrnicí její poměrnou část; b) poskytovatel vrací úhradu za celé kalendářní dny pobytu uživatele mimo Domov, nestanoví-li směrnice jinak; c) jestliže se jedná o pobyt mimo Domov ve zdravotnickém zařízení, vratka z příspěvku na péči nenáleží; jestliže příspěvek na péči podle zákona nenáleží nebo se uživatel účastnil akce Domova, při níž Domov poskytoval sociální služby, vratka z příspěvku na péči nenáleží; d) při určení příjemce vratky z úhrady musí být zachován zákonný účel dávky sociálního zabezpečení, ze kterého byla úhrada zaplacena; e) zaopatřený uživatel nemůže být vyloučen z vyúčtování dávky sociálního zabezpečení, na kterou má nárok; f) jestliže se vrací úhrada za jednotlivá jídla a jde-li o akci poskytovatele, může být finanční vratka nahrazena odpovídajícím potravinovým balíčkem. (3) Vyúčtování úhrady provede poskytovatel nejpozději do konce následujícího kalendářního měsíce. Článek 6 Příjemce vratky (1) Příjemce vratky z úhrady pro jednotlivé sociální služby stanoví dále tato směrnice. Příjemce vratky z úhrady lze ve Smlouvě sjednat odlišně. (2) Jestliže je příjemcem vratky z úhrady a) uživatel, poskytovatel částku vratky převede a zaúčtuje ve prospěch depozitního účtu uživatele, b) zákonný zástupce, osoba zajišťující péči nebo plátce úhrady, vyplatí ji těmto osobám. (3) Je-li uživatel způsobilý k právním úkonům, lze vratku z úhrady vyplatit osobě zajišťující péči jen na základě písemného souhlasu uživatele. (4) Vratku z úhrady lze zaúčtovat vždy na depozitní účet uživatele, jestliže není vyšší než 100 Kč písm. a) a 73 odst. 1 písm. b) zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 5 (celkem 25)
 6 Článek 7 Pravidla pro odhlašování stravy a evidence nepřítomnosti uživatele v Domově (1) Domov zaznamenává nepřítomnost uživatele služeb v Domově pro účely výplaty vratky z úhrady. (2) Domov převezme ústní, telefonické, písemné nebo jiným způsobem učiněné oznámení plánovaného data a hodiny nepřítomnosti. (3) Nepřítomnost uživatele služeb se eviduje nejméně v rozsahu: a) datum počátku a ukončení nepřítomnosti, b) důvod nepřítomnosti, c) jednotlivá jídla, která nebyla uživatelem odebrána, d) osoba zajišťující péči, tj. informace o tom, kdo bude o uživatele v době jeho nepřítomnosti pečovat 11. (4) Nepřítomnost je evidována v elektronické podobě v informačním systému IS Cygnus; za evidenci nepřítomnosti zodpovídá zdravotní služba Domova. (5) Lhůta pro odhlášení a přihlášení uživatele ve stavu stravovaných je v Domově pod hradem Žampach: do 8.00 hodin předešlého dne, nejpozději však do čtvrtka do hodin je-li plánován odchod nebo příchod na dny víkendové (nebo dva dny předem, je-li plánován na dny svátků). Díl 3 Služba domov pro osoby se zdravotním postižením Článek 8 Zaopatření uživatelé Zaopatřený uživatel 12 hradí úhradu (základní úhrada) za a) ubytování, b) stravu, c) péči. Článek 9 Nezaopatření uživatelé (1) Nezaopatřený uživatel 13 hradí úhradu (základní úhrada) za a) stravu, b) péči. (2) Úhradu za


text:
stravu hradí osoba s vyživovací povinností k nezaopatřenému uživateli (dále jen plátce úhrady ). (3) Jestliže se poskytovateli vyplácí přídavek na dítě, snižuje se úhrada za stravu o jeho výši 14. (4) Jestliže má uživatel soudem nařízenou ústavní výchovu nebo předběžné opatření, úhradu za stravu stanoví OÚ ORP (podle místa trvalého bydliště nezaopatřeného uživatele) rozhodnutím ve správním řízení, pokud byl uživatel do Domova umístěn na základě rozhodnutí soudu o nařízení ústavní výchovy. (5) Dítě, které není nezaopatřeným dítětem nebo je poživatelem sirotčího důchodu po obou rodičích, hradí úhradu jako zaopatřený uživatel. 11 IS Cygnus\Sociální část\hromadné operace\nepřítomnost\přehled přítomnosti\--pravým tlačítkem myši okno pro částečnou nebo celodenní nepřítomnost zadat jméno pečující osoby do pole poznámka písm. a) a 73 odst. 1 písm. b) zákona zákona odst. 3 zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 6 (celkem 25)
 7 (6) Dítě, které je poživatelem sirotčího důchodu po jednom rodiči, hradí úhradu jako nezaopatřený uživatel. (7) Sirotčí důchod se považuje za příjem podle zákona ( 71 odst. 4 zákona). Pro stanovení úhrady poživatele sirotčího důchodu se použije ustanovení o minimálním zůstatku z příjmu. (8) Jestliže je úhrada stanovena podle odst. 4 a plátce úhrady má vůči dítěti soudem stanoveno výživné, OÚ ORP stanoví rozhodnutím, jakým způsobem již stanovené výživné ovlivní výši úhrady; výživné pak náleží do depozitních prostředků dítěte. Článek 10 Výše úhrady (1) Úhradu za základní činnosti služby DOZP stanoví tabulka č. 1: Tabulka č. 1: služba domov pro osoby se zdravotním postižením: základní činnost složka úhrady výše úhrady a) poskytnutí ubytování ubytování sjednána smlouvou, nejvýše však ve výši podle 14 odst. 2 písm. a) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách b) poskytnutí stravy strava sjednána smlouvou, nejvýše však ve výši podle 14 odst. 2 písm. b) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách c) pomoc při zvládání běžných úkonů péče o vlastní osobu d) pomoc při osobní hygieně nebo poskytnutí podmínek pro osobní hygienu e) výchovné, vzdělávací a aktivizační činnosti f) zprostředkování kontaktu se společenským prostředím g) sociálně terapeutické činnosti h) pomoc při uplatňování práv, oprávněných zájmů a při obstarávání osobních záležitostí i) sociální poradenství v rozsahu základního sociálního poradenství péče 100 % příspěvku na péči bez úhrady 15 (2) Výše úhrady za ubytování a stravu (záloha na úhradu) za kalendářní měsíc se stanoví jako součet součinů sjednané sazby za tyto činnosti a koeficientu, který činí počet dnů kalendářního měsíce, na který se záloha stanoví; to neplatí pro nezaopatřené děti podle článku 9 odst. 4, kde koeficient pro výpočet měsíční úhrady činí 30. Stanoví-li se úhrada na část kalendářního měsíce, koeficient činí počet započatých kalendářních dnů, ve kterém byly tyto činnosti využívány. (3) Uživatel je povinen zaplatit za poskytování péče za kalendářní měsíc částku ve výši přiznaného příspěvku na péči podle zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve písm. a) zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 7 (celkem 25)
 8 znění pozdějších předpisů 16. Podle 18 odst. 4 zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění zákona


text: č. 366/2011 Sb., je poskytovatel povinen výši úhrady potřebné pomoci příjemci příspěvku na péči (uživatel služby) písemně vyúčtovat nejpozději do 15 kalendářních dnů po uplynutí kalendářního měsíce, v němž byla pomoc poskytnuta. Na základě stanoviska MPSV (zprostředkováno APSS ČR dne ) se toto vyúčtování pro službu domov pro osoby se zdravotním postižením neprovádí. (4) Pokud by uživateli po zaplacení ceny ubytování a stravování podle odst. 2 za kalendářní měsíc nezůstala částka ve výši minimálního zůstatku z příjmu podle zákona (15%), uživatel může požádat poskytovatele o snížení úhrady; v tomto případě je povinen poskytovateli doložit výši svého příjmu 17. Minimální zůstatek z příjmu se zaokrouhluje na celé koruny nahoru. Je-li více příjmů podle odst. 1, vypočítá se celkový zůstatek jako zákonný podíl ze součtu těchto příjmů. (5) Snížená úhrada podle odst. 4 se určí takto: částky měsíční úhrady se sníží tím způsobem, že od výše měsíčního příjmu uživatele se odečte částka minimálního zůstatku z příjmu za měsíc a uživatel hradí jako měsíční zálohu rozdíl mezi těmito částkami (dále jen snížená úhrada ). V takovém případě takto vzniklý rozdíl mezi cenou ubytování a stravování podle odst. 2 a sníženou úhradou (dále jen částka neuhrazeno ) poskytovatel nepovažuje za závazek uživatele vůči poskytovateli; to neplatí, pokud poskytovatel uzavře smlouvu o spoluúčasti na úhradě podle zákona 18. (6) Žádost o snížení úhrady uživatel podává poskytovateli na předepsaném tiskopise (Příloha č. 7 Směrnice); povinnou přílohou žádosti je prohlášení o příjmech včetně jejich doložení. Bez doložení prohlašovaných příjmů nelze žádosti vyhovět. O žádosti poskytovatel rozhodne do 30 ti dnů od jejího podání. Jestliže poskytovatel rozhodne o snížení úhrady, uvede datum účinnosti jejího snížení; jako toto datum se určí první den kalendářního měsíce, který následuje po kalendářním měsíci, ve kterém bylo o snížení úhrady rozhodnuto. Spolu s oznámením o snížení úhrady poskytovatel doručí uživateli nové oznámení o předpisu úhrady. (7) Jestliže uživatel hradí sníženou úhradu, použije se přednostně na úhradu stravy v rozsahu ceny za stravu. (8) Výše sazeb úhrady za den za základní činnosti podle odst. 1 písm. a) a b) nesmí být vyšší, než stanoví zvláštní právní předpis 19. (9) Výše sazeb úhrady za základní činnosti podle odst. 1 písm. a) a b) stanoví sazebník úhrad, který je přílohou č. 1 této směrnice. Článek 11 Úhrada za ubytování (1) Sazba úhrady za ubytování je stanovena Přílohou č. 1 této směrnice; sazba nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 20. (2) Při stanovení úhrady za ubytování se zohlední a) míra soukromí uživatele na pokoji; míra soukromí je dána počtem lůžek na pokoji, přičemž se rozlišují pokoje s jedním lůžkem, se dvěma lůžky a se třemi a více lůžky; b) míra kvality bydlení; míra kvality bydlení se posuzuje v těchto úrovních: 1. základní, 2. střední, 3. vyšší odst. 4 písm. a) a 74 odst. 4 písm. a) zákona odst. 5 zákona odst. 3 zákona. 19 Vyhláška č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů odst. 2 písm. a) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí


text:
některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 8 (celkem 25)
 9 (3) Výše sazby je dána součinem sazby podle odst. 1, koeficientu stanoveného pro kritérium míry soukromí a koeficientu pro kritérium míry kvality bydlení. (4) Koeficienty podle odst. 3 stanoví tabulka č. 2: Tabulka č. 2 kritérium míra soukromí míra kvality bydlení pokoj základní střední vyšší 1 uživatel 1,00 0,90 0,95 1,00 2 uživatelé 0,95 0,90 0,95 1, uživatelé 0,90 0,90 0,95 1,00 (5) Částky podle odst. 3 se zaokrouhlují na celé koruny. (6) Jednotlivé pokoje pro uživatele služeb se zařazují podle míry kvality bydlení podle odst. 2 písm. b); toto zařazení stanoví příloha č. 4. Článek 12 Úhrada za stravu (1) Sazba úhrady za stravování se skládá a) ze stravovací jednotky, která je součtem finančních norem jednotlivých jídel (jednotlivá jídla a jejich finanční normy stanoví Příloha č. 1 této směrnice), b) z nákladů spojených s přípravou stravy, zejména provoz kuchyně poskytovatele (dále jen další stravovací náklady ). (2) Maximální cena za stravování (součet stravovací jednotky a dalších stravovacích nákladů) nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 21. (3) Sazba stravovací jednotky a sazba dalších stravovacích nákladů je stanovena Přílohou č. 1 této směrnice. (4) Výše dalších stravovacích nákladů činí a) u zaopatřených uživatelů 100 % těchto nákladů, které připadají na 1 uživatele, b) u nezaopatřených dětí 20 % těchto nákladů, které připadají na 1 uživatele; jestliže se jedná o úhradu podle článku 9 odst. 4, hradí 0 % těchto nákladů. Článek 13 Úhrada za péči (1) Uživatel hradí za péči částku odpovídající 100 % přiznaného příspěvku na péči podle zákona. (2) Příspěvek na péči se použije na úhradu základních činností poskytované služby podle článku 10 odst. 1 písm. c) až h). Uživatel, který nemá nárok na příspěvek na péči, má nárok na poskytnutí základních činností hrazených z příspěvku, pokud je s ohledem na své sociální a zdravotní poměry potřebuje. (3) Poskytovatel eviduje a zpracovává informaci o využití příspěvku na péči; pro tento účel provádí sběr dat o provedených úkonech v poskytovaných činnostech služby; sběr dat se provádí na jednotlivých odděleních přímé péče, v centrech aktivit a u sociální práce, a to prostřednictvím čteček záznamů IS Cygnus, popř. přímým zadáním provedených činností do PC. Za správnost výkazu péče uživatele služby odpovídá vedoucí příslušného oddělení; data se do IS Cygnus za příslušný kalendářní měsíc načítají do 6. dne následujícího kalendářního měsíce. Výkaz péče má elektronickou podobu a je dostupný z IS Cygnus. Přehled o využití příspěvku na péči zpracovává sociální pracovník odst. 2 písm. b) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 9 (celkem 25)
 10 Článek 14 Vratky z úhrady (1) Vratka z úhrady za příslušný kalendářní měsíc za a) stravu činí součet finančních norem jednotlivých jídel, která uživatel služeb za dobu pobytu mimo Domov neodebral nebo u kterých uživatel služeb využil právo stravu neodebrat, b) ubytování se vratka neposkytuje, c)


text:
péči činí poměrnou část příspěvku na péči, která připadá na celé dny pobytu mimo Domov, tj. péče v rodině nebo osob blízkých, (pro tento účel se celým dnem rozumí takový den, ve kterém uživatel od poskytovatele neodebral žádné jídlo); vratka se určí jako součin počtu celých dnů pobytu mimo Domov a denní částky příspěvku na péči, která se stanoví jako podíl příspěvku na péči a počtu kalendářních dnů v kalendářním měsíci, za který se vratka zjišťuje. (2) Jestliže je poskytovatel příjemcem přídavku na dítě a délka pobytu uživatele mimo Domov dosáhla celý kalendářní měsíc, poskytovatel vyplatí přídavek na dítě osobě, která měla uživatele po tuto dobu v přímém zaopatření 22. (3) Vratka z úhrady podle odst. 1 a) písm. a) se vyplácí uživateli služby převodem na depozitní účet, jestliže se jedná o zaopatřenou osobou; v případě nezaopatřeného dítěte se vratka vyplácí plátci úhrady, pokud se s plátcem úhrady poskytovatel nedohodne jinak; b) písm. c) se vyplácí osobě zajišťující péči; žije-li tato osoba ve společné domácnosti s opatrovníkem, vyplácí se opatrovníkovi, pokud se s opatrovníkem poskytovatel nedohodne jinak. Díl 4 Služba chráněné bydlení Článek 15 Právní rámec úhrady služby Základní činnosti služby CHB jsou podle 75 zákona poskytovány za úhradu, která je sjednána smlouvou o poskytnutí sociální služby; maximální výši úhrady stanoví zvláštní právní předpis 23. Článek 16 Skladba úhrady Úhradu za základní činnosti služby CHB: Tabulka č. 3: služba chráněné bydlení: základní činnost složka úhrady výše úhrady a) poskytnutí stravy nebo pomoc při zajištění sjednána smlouvou, stravy (dále jen stravování ) nejvýše však ve výši podle 17 odst. 2 strava písm. a) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách; b) poskytnutí ubytování ubytování sjednána smlouvou, odst. 3 zákona č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 10 (celkem 25)
 11 c) pomoc při zajištění chodu domácnosti péče nejvýše však ve výši podle 17 odst. 2 písm. b) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách; maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. d) výchovné, vzdělávací a aktivizační činnosti maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. e) zprostředkování kontaktu se společenským prostředím maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. f) sociálně terapeutické činnosti maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. g) pomoc při uplatňování práv, oprávněných zájmů a při obstarávání osobních záležitostí maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně


text:
krátí. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 11 (celkem 25)
 12 h) sociální poradenství v rozsahu základního sociálního poradenství poradenství bez úhrady 24 Článek 17 Obecné postupy Uživatel je povinen uhradit poskytovateli za službu CHB úhradu za základní činnosti podle článku 16 ve výši ceny těchto služeb, která je sjednána smlouvou o poskytnutí sociální služby. Pro tento účel a) cena základní činnosti stravování a ubytování je stanovena ceníkem těchto činností, b) uživatel hradí zálohu na úhradu stravování na příslušný kalendářní měsíc ve výši součinu sazby úhrady za stravování a počtu kalendářních dnů v příslušném kalendářním měsíci, c) uživatel hradí zálohu na úhradu ubytování na příslušný kalendářní měsíc ve výši součinu sazby za ubytování a počtu kalendářních dnů v příslušném kalendářním měsíci, d) součet zálohy na stravování a ubytování je cena služby, která se porovnává s příjmem uživatele; uživatel hradí zálohu v této výši, jestliže po jejím odečtení od příjmu uživatele zůstane uživateli z příjmu částka minimálního zůstatku; částka minimálního zůstatku je sjednána ve smlouvě o poskytnutí sociální služby poskytovatel zpravidla sjednává částku ve výši 15 % z příjmu; e) pokud by uživateli po zaplacení ceny služby podle písm. d) za kalendářní měsíc nezůstala částka ve výši alespoň minimálního zůstatku, částka zálohy na úhradu se sníží tím způsobem, že od výše příjmu uživatele se odečte částka minimálního zůstatku z příjmu a uživatel hradí jako měsíční zálohu rozdíl mezi těmito částkami (dále jen snížená úhrada ); v takovém případě takto vzniklý rozdíl mezi cenou služby podle písm. d) a sníženou úhradou poskytovatel nepovažuje za závazek uživatele vůči poskytovateli; to neplatí, pokud poskytovatel uzavře smlouvu o spoluúčasti na úhradě podle zákona 25 ; jestliže uživatel hradí sníženou úhradu, použije se přednostně na úhradu stravy v rozsahu ceny za stravu podle písm. b) a částka úhrady za ubytování se sníží. Článek 18 Úhrada za ubytování (1) Sazba úhrady za ubytování za 1 kalendářní den v bytové jednotce, která je podle registrace určena k poskytování služby chráněné bydlení (Žampach č.p. 8, dále jen byt CHB ), se vypočítá ze skutečných nákladů na tento byt; pro tento účel se zjišťuje: a) nájemné v místě a čase obvyklé, b) spotřeba elektrické energie, c) spotřeba plynu, d) spotřeba vody, stočné, e) náklady na vytápění, f) náklady na odvoz odpadu, g) materiálové náklady. (2) Maximální cena ubytování podle předchozí věty nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 26. (3) Sazba úhrady za ubytování je stanovena Přílohou č. 2 této směrnice písm. a) zákona odst. 3 zákona odst. 2 písm. b) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 12 (celkem 25)
 13 Článek 19 Úhrada za stravování (1) Sazba úhrady za stravování se skládá a) ze stravovací jednotky, která je součtem finančních norem jednotlivých jídel (jednotlivá jídla a jejich finanční normy stanoví Příloha č. 2 této směrnice), b) z nákladů spojených s přípravou stravy, zejména provoz kuchyně poskytovatele (dále jen další stravovací náklady ). (2) Maximální cena za stravování (součet


text:
stravovací jednotky a dalších stravovacích nákladů) nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 27. (3) Sazba stravovací jednotky a sazba dalších stravovacích nákladů je stanovena Přílohou č. 2 této směrnice. Článek 20 Úhrada za péči (1) Uživatel je povinen poskytovateli zaplatit úhradu za péči, kterou poskytovatel uživateli skutečně poskytl, a to v rozsahu předpisu úhrady péče, nejvýše však ve výši přiznaného příspěvku na péči. Uživatel je povinen zaplatit jako zálohu na úhradu poskytnuté péče za kalendářní měsíc částku ve výši přiznaného příspěvku na péči. Pro účely úhrady za péči se rozumí a) zpoplatněnými činnostmi péče jsou činnosti podle článku 16 písm. c) až g); b) předpisem úhrady péče součet výkonů péče v příslušném kalendářním měsíci za zpoplatněné činnosti péče; c) výkonem péče je součin jednoho provedení úkonu činnosti péče a sazby úhrady pro tento úkon; d) úkonem činnosti péče je konkrétní provedení základní činnosti služby CHB zaměstnancem poskytovatele; e) sazbou úhrady úkonu je cena za provedení úkonu činnosti péče. (2) Poskytovatel stanoví rozsah úkonů ve zpoplatněných činnostech péče v souladu s platnými právními předpisy a stanoví jejich cenu do výše maximální úhrady, kterou stanoví zvláštní právní předpis 28 ; rozsah úkonů péče a jejich cenu stanoví Příloha č. 2 této směrnice. (3) Podkladem pro úhradu péče je evidence provedených úkonů péče ve zpoplatněných činnostech péče za ukončený kalendářní měsíc (dále jen výkaz péče ); evidence se provádí prostřednictvím IS Cygnus. Za správnost výkazu péče odpovídá vedoucí chráněného bydlení a předkládá jej sociálnímu pracovníkovi pro každého uživatele CHB do 6. dne následujícího kalendářního měsíce. Článek 21 Vratky za neodebrané služby (1) Nárok na vratku za neodebrané služby vzniká, jestliže je záloha na úhradu již zaplacena a uživatel neodebral sjednané služby. (2) Vratka z úhrady za příslušný kalendářní měsíc a) za stravování činí součet finančních norem jednotlivých jídel, která uživatel neodebral; b) za ubytování se neposkytuje, c) za péči se odvozuje ze zaplaceného příspěvku na péči; odst. 2 písm. a) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů odst. 2 písm. c) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 13 (celkem 25)
 14 1. poskytovatel vrátí za každý celý den, kdy uživatel byl v péči rodiny nebo osob blízkých denní částku zaplaceného příspěvku na péči (dále jen vratka za péči v rodině ); denní částka příspěvku na péči je podíl zaplaceného příspěvku na péči a počtu kalendářních dnů v příslušném kalendářním měsíci; jestliže rozdíl mezi zaplacenou zálohou na péči (přiznaný příspěvek na péči) a úhradou za zpoplatněné činnosti péče (předpis úhrady péče) je menší než vypočítaná vratka za péči v rodině, činí vratka za péči v rodině rozdíl mezi zaplacenou zálohou na péči a předpisem úhrady péče; 2. poskytovatel vrátí částku nevyčerpaného příspěvku na péči, která je rozdílem mezi zaplacenou zálohou příspěvku na péči a úhradou za zpoplatněné činnosti péče podle (předpis úhrady péče), a to po odpočtu vratky podle bodu 1. (dále


text:
jen vratka za nevyčerpanou péči ). Článek 22 Vyúčtování Poskytovatel je povinen předložit uživateli, popř. jeho opatrovníkovi a) Oznámení o předpisu úhrady za sociální službu při uzavření smlouvy a vždy při změně skutečností, které výši úhrady ovlivňují, a to do 15. dne následujícího kalendářního měsíce; b) vyúčtování zálohy na úhradu péče za kalendářní měsíc, a to do 15. dne následujícího kalendářního měsíce; součástí vyúčtování je evidence poskytovatelem provedených úkonů péče. Díl 5 Odlehčovací služba Článek 22a Právní rámec úhrady služby Podle 75 odst. 1 písm. f) zákona se stanoví, že za poskytování OS uživatel hradí úhradu za základní činnosti v rozsahu stanoveném smlouvou, přičemž maximální výši úhrady stanoví vyhláška č. 505/2006 Sb. Článek 22b Základní činnosti služby Tabulka č. 4: základní činnost složka úhrady výše úhrady a) poskytnutí stravy nebo pomoc při zajištění sjednána smlouvou, stravy (dále jen stravování ) nejvýše však ve výši podle 10 odst. 2 písm. b) vyhlášky č. strava 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách; b) poskytnutí ubytování sjednána smlouvou, nejvýše však ve výši podle 10 odst. 2 písm. c) vyhlášky č. ubytování 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách; Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 14 (celkem 25)
 15 c) pomoc při zvládání běžných úkonů péče o vlastní osobu d) pomoc při osobní hygieně nebo poskytnutí podmínek pro osobní hygienu e) zprostředkování kontaktu se společenským prostředím péče maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. f) sociálně terapeutické činnosti maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. g) pomoc při uplatňování práv, oprávněných zájmů a při obstarávání osobních záležitostí h) sociální poradenství v rozsahu základního sociálního poradenství maximální úhrada 120 Kč za hodinu, podle skutečně spotřebovaného času nezbytného k zajištění úkonů; netrvá-li zajištění úkonu celou hodinu, výše úhrady se poměrně krátí. poradenství bez úhrady písm. a) zákona. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 15 (celkem 25)
 16 Článek 22c Obecné postupy (1) Uživatel je povinen za každý sjednaný den poskytování OS uhradit poskytovateli zálohu na úhradu stravy a ubytování ve výši součtu sazby za stravu a ubytování (cena služby), která je sjednána smlouvou o poskytnutí sociální služby. (2) Jestliže je uživatelem nezaopatřené dítě a rodiče požádají o snížení úhrady, poskytovatel úhradu sníží, jestliže rodiče doloží, že jsou příjemci dávky v hmotné nouzi podle zákona č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů, a to tak, že úhradu za ubytování nehradí; tato skutečnost se dokládá rozhodnutím příslušného orgánu o přiznání dávky v hmotné nouzi, ze kterého je zřejmé, že po dobu poskytování OS


text:
mají na tuto dávku nárok. Článek 22d Úhrada za ubytování (1) Maximální cena ubytování nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 30. Součástí sazby za ubytování jsou provozní náklady. (2) Sazba úhrady za ubytování je stanovena Přílohou č. 6 této směrnice. Článek 22e Úhrada za stravování (1) Sazba úhrady za stravování se skládá a) ze stravovací jednotky, která je součtem finančních norem jednotlivých jídel (jednotlivá jídla a jejich finanční normy stanoví Příloha č. 6 této směrnice), b) z nákladů spojených s přípravou stravy, zejména provoz kuchyně poskytovatele (dále jen další stravovací náklady ). (2) Maximální cena za stravování (součet stravovací jednotky a dalších stravovacích nákladů) nesmí být vyšší než maximální úhrada podle zvláštního právního předpisu 31. (3) Sazba stravovací jednotky a sazba dalších stravovacích nákladů je stanovena Přílohou č. 6 této směrnice. Článek 22f Úhrada za péči (1) Uživatel je povinen poskytovateli zaplatit úhradu za péči, kterou poskytovatel uživateli skutečně poskytl, a to v rozsahu předpisu úhrady péče. Uživatel je povinen zaplatit jako zálohu na úhradu poskytnuté péče částku ve výši součinu počtu sjednaných dnů poskytování služby a denní částky přiznaného příspěvku na péči, v případě sjednání OS na celý kalendářní měsíc ve výši přiznaného příspěvku na péči. Pro účely úhrady za péči se rozumí a) zpoplatněnými činnostmi péče jsou činnosti podle článku 22b písm. c) až h); b) předpisem úhrady péče součet výkonů péče v příslušném kalendářním měsíci za zpoplatněné činnosti péče; c) výkonem péče je součin jednoho provedení úkonu činnosti péče a sazby úhrady pro tento úkon; d) úkonem činnosti péče je konkrétní provedení základní činnosti služby OS zaměstnancem poskytovatele; odst. 2 písm. c) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů odst. 2 písm. b) vyhlášky MPSV č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 16 (celkem 25)
 17 e) sazbou úhrady úkonu je cena za provedení úkonu činnosti péče. (2) Poskytovatel stanoví rozsah úkonů ve zpoplatněných činnostech péče v souladu s platnými právními předpisy a stanoví jejich cenu do výše maximální úhrady, kterou stanoví zvláštní právní předpis 32 ; rozsah úkonů péče a jejich cenu stanoví Příloha č. 6 této směrnice. (3) Podkladem pro úhradu péče je evidence provedených úkonů péče ve zpoplatněných činnostech péče za období poskytování OS (dále jen výkaz péče ); evidence se provádí prostřednictvím IS Cygnus. Za správnost výkazu péče odpovídá vedoucí oddělení pověřený vedením OS a předkládá jej sociálnímu pracovníkovi pro každého uživatele OS do 6. dne následujícího kalendářního měsíce, popř. po ukončení poskytování OS uživateli. (4) Jestliže předpis úhrady péče je vyšší než záloha na úhradu péče, uživatel je povinen poskytovateli zaplatit spolu se zálohou na úhradu péče rozdíl mezi předpisem úhrady péče a zálohou na úhradu péče. (5) Jestliže je předpis úhrady péče nižší než zaplacená záloha na úhradu péče, poskytovatel je povinen rozdíl mezi zaplacenou zálohou na úhradu péče a předpisem péče uživateli vrátit. (6) Denní částka příspěvku na péči podle


text:
odst. 1 se určuje jako podíl přiznaného příspěvku a počtu kalendářních dnů v příslušném kalendářním měsíci. Díl 6 Společná ustanovení Oddíl první Příjmy Článek 23 (1) Poskytovatel při přijetí nového uživatele nevyžaduje doložení výše jeho příjmů; to neplatí, pokud uživatel požádá o sníženou úhradu. V takovém případě je uživatel povinen a) uvést všechny příjmy v plné výši a žádný nezatajit, b) při každé změně příjmů oznámit a doložit jejich novou výši a to do 8 kalendářních dnů ode dne změny. (2) Za příjmy podle odst. 1 se nepovažují a) odměny uživatele služeb přijaté v rámci aktivizačních a výchovných činností v rámci Domova (zejména center aktivit), b) příjmy z brigád uživatelů služeb, které mají nahodilou a zanedbatelnou povahu, c) příjmy z úročení vkladů nižší než 200,- Kč za kalendářní rok, d) příjmy, které mají nepravidelnou povahu. Oddíl druhý Dávky důchodového pojištění Článek 24 Obecná ustanovení (1) Poskytovatel se řídí zejména těmito platnými právními předpisy: a) zákon č.155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů, b) zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů. (2) Orgánem veřejné správy na úseku dávek důchodového pojištění je: a) Česká správa sociálního zabezpečení, odst. 2 písm. a) vyhlášky č. 505/2006 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů. Domov pod hradem Žampach, IČ: Strana 17 (celkem 25)
 18 b) Okresní správy sociálního zabezpečení, c) Obecní úřady. (3) Jestliže je uživatel poživatelem dávky důchodového pojištění (dále jen důchod ), a) nabídne poskytovatel uživateli, popř. jeho zákonnému zástupci, zařazení jeho důchodu na hromadný výplatní poukaz důchodů vyplácených poskytovateli přímo ČSSZ, b) poskytovatel poučí uživatele, popř. jeho zákonného zástupce, též o možnosti hradit úhradu v hotovosti do pokladny poskytovatele nebo převodem na účet poskytovatele. (4) Za účelem podle odst. 3 písm. a) sociální pracovník s uživatelem, popř. jeho zákonným zástupcem projedná: a) Hlášení ČSSZ o přijetí klienta do zařízení sociálních služeb (ČSSZ ), b) Souhlas zákonného zástupce s ustanovením zvláštního příjemce dávky důchodového pojištění, c) Prohlášení důchodce o pravidlech pro výplatu důchodu hromadným poukazem ČSSZ. (5) Sociální pracovník a) dokument podle odst. 4 písm. a) zašle ČSSZ do 2 dnů po přijetí uživatele do Domova, b) dokument podle odst. 4 písm. b) připojí k žádosti poskytovatele o ustanovení zvláštního příjemce dávky důchodového pojištění uživatele, c) dokument podle odst. 4 písm. c) zašle ČSSZ spolu s rozhodnutím obecního úřadu o ustanovení zvláštního příjemce dávky důchodového pojištění uživatele. (6) Sociální pracovník za účelem podle odst. 3 podá příslušnému obecnímu úřadu (místně příslušným obecním úřadem je tento podle místa trvalého bydliště poživatele důchodu) žádost o ustanovení zvláštního příjemce dávky důchodového pojištění; za poskytovatele je navržen zvláštním příjemcem ředitel Domova. Žádost je opatřena souhlasem osoby navržené zvláštním příjemcem s ustanovením zvláštním příjemcem; přílohou je dokument podle odst. 4 písm. b). Článek 25 Povinnosti Sociální pracovník a) podává Hlášení o přijetí klienta do zařízení sociálních služeb (Tiskopis ČSSZ č ) do 2 dnů od přijetí důchodce, b) podává Hlášení o ukončení pobytu klienta v zařízení sociálních služeb (Tiskopis ČSSZ č )