text: normám a obavám. Jedná se o velice široký koncept, multifaktoriálně ovlivněný jedincovým fyzickým zdravím, psychickým stavem, osobním vyznáním, sociálními vztahy a vztahem ke klíčovým oblastem jeho ţivotního prostředí (WHO, 1948). 3334 Z definice zdraví dle WHO vychází Nagpal, který definuje kvalitu ţivota jako komplexní měření fyzické, psychické a sociální pohody, štěstí, spokojenosti a naplnění tak, jak je vnímána kaţdým jedincem nebo skupinou (Dragomirecká, 1997). Autor v České republice pouţívaného dotazníku SQUALA M. Zannotti povaţuje kvalitu ţivota za veškeré vnímání spokojenosti či nespokojenosti jedince v celém jeho ţivotě, přičemţ spokojenost s různými aspekty má také různou důleţitost (Šefflová in Vaďurová, 2007). Světová zdravotnická organizace definuje zdraví jako stav úplné fyzické, duševní a sociální pohody, nikoli jako nepřítomnost nemoci nebo vady (WHO, 1948), dále také jako přítomnost faktorů, které zvyšují fyzickou, duševní a sociální pohodu a vedou k širší konceptualizaci celkového zdraví, které se promítá do kvality ţivota. Stále častěji jsou úspěšnější výsledky léčby u dětí, které nejsou zahrnovány pouze z hlediska léčby, operace, nebo remise navrácení stavu. Výsledky tak vedou k rozšíření, zlepšení či udrţení kvality ţivota pacientů po léčbě. To platí zejména pro děti s chronickými zdravotními potíţemi, nebo s potíţemi, které vyţadují dlouhodobé léčebné postupy, jako jsou děti s kraniofaciálními abnormalitami. Kvalita rekonstrukčních a opravných postupů, které se dítěti s chronickým zdravotním stavem dostává, můţe mít vliv na jejich zdraví související s kvalitou ţivota (HRQoL) (Damiano, 2007). Na kvalitu ţivota je pohlíţeno jako na vícerozměrnou veličinu a obvykle je definována jako subjektivní posouzení vlastní ţivotní situace. Zahrnuje tedy nejen pocit fyzického zdraví a nepřítomnost symptomů onemocnění či léčby, ale v globálním pohledu také psychickou kondici, společenské uplatnění, náboţenské a ekonomické aspekty a další. Mezi další faktory ovlivňující kvalitu ţivota patří věk, pohlaví, polymorbidita, rodinná situace, preferované hodnoty ekonomická situace, vzdělání, religiozita, kulturní zázemí apod. Celková kvalita ţivota je pak souhrnem výše uvedených faktorů (Curtis et al. 2002). 3435 Měření kvality ţivota, co do jejího rozsahu, se neomezuje pouze na jednotlivce. Kvalita ţivota individua je pouze dílčí oblastí. Engel a Bergsma (Křivohlavý, 2002) rozlišují tři hierarchicky odlišné sféry: makro-rovina: Na této rovině jde o otázky kvality ţivota velkých společenských celků, např. dané země, kontinentu. Jedná se o nejhlubší zamyšlení nad problematikou QOL o absolutním smyslu ţivota. mezo-rovina: Na této úrovni se jedná o měření QOL v malých sociálních skupinách, např. podniku, škole, nemocnici. Do popředí vedle respektu k morální hodnotě ţivota člověka vystupují také otázky sociálního klimatu a vzájemných vztahů mezi lidmi, sdílení hodnot, uspokojování nebo neuspokojování základních potřeb kaţdého člena dané skupiny. personální rovina (mikro-rovina):ve středu zájmu stojí ţivot jednotlivce. Při hodnocení kvality ţivota zvaţujeme subjektivní hodnocení zdravotního stavu, bolesti, spokojenosti apod Dimenze kvality života Ke konceptu kvality ţivota můţeme přistupovat ze dvou hledisek, subjektivního a objektivního. V současné době se odborníci ve všech oborech výrazně přiklánějí k subjektivnímu hodnocení QOL jako zásadnímu a určujícímu způsobu ţivota člověka. (Vymětal, 2003). Objektivní kvalita života sleduje materiální zabezpečení, sociální podmínky ţivota, sociální status a fyzické zdraví. Lze ji tedy vymezit jako souhrn ekonomických, sociálních, zdravotních a environmentálních podmínek, které ovlivňují ţivot


text: člověka. Subjektivní kvalita života se týká jedincova vnímání svého postavení ve společnosti v kontextu jeho kultury a hodnotového systému. Výsledná spokojenost je zhodnocením jednotlivých aspektů ţivota, jejich důleţitosti pro daného jedince a míry, do které jsou zasazeny (Vymětal, 2003). 3536 Dle Jesenského (2000) kvality ţivota představují velmi rozsáhlou oblast činitelů, které postiţenému jedinci umoţňují ţít ve společnosti. Tento pohled se dá zobecnit na celou populaci, nejen osoby s handicapem. Tyto činitele Jesenský rozděluje do dvou základních skupin: Vnitřní činitele: somatické a psychické vybavení ovlivněné onemocněním, poruchou, defektem. Mezi vnitřní činitele patří všechny aspekty ovlivňující rozvoj a integritu osobnosti handicapovaného. Vnější činitele: představují podmínky jejich existence. Jedná se ekologické, společensko-kulturní, výchovně vzdělávací, pracovní, ekonomické a materiálně technické faktory. Tato oblast obsahově koresponduje s objektivní dimenzí kvality ţivota (Vaďurová, Mühlpachr, 2005). Rozdělení dimenzí kvality života za účelem měření Světová zdravotnická organizace (WHO) zaloţila rozčlenění jednotlivých oblastí QOL na své definici kvality ţivota. Rozeznává čtyři základní oblasti, které vystihují dimenze lidského ţivota bez ohledu na věk, pohlaví, etnikum nebo postiţení: Fyzické zdraví a úroveň samostatnosti - energie a únava, bolest, odpočinek, mobilita, kaţdodenní ţivot, závislost na lékařské pomoci, schopnost pracovat atp. Psychické zdraví a duchovní stránka - sebepojetí, negativní a pozitivní pocity, sebehodnocení, myšlení, učení, paměť, koncentrace, víra, spiritualita, vyznání atp. Sociální vztahy - osobní vztahy, sociální podpora, sexuální aktivita atp. Prostředí - finanční zdroje, svoboda, bezpečí, dostupnost zdravotnické a sociální péče, domácí prostředí, příleţitosti pro získávání nových vědomostí a dovedností, fyzikální prostředí (znečištění, hluk, provoz, klima) atp. (Vaďurová, Mühlpachr, 2005). 3637 1.8.3 Kvalita života podmíněná zdravím (HRQoL) Světová zdravotnická organizace definuje zdraví jako stav celkové fyzické, duševní a sociální pohody a schopnost vést společensky a ekonomicky plnohodnotný ţivot a ne pouze absencí nemoci nebo tělesné vady. WHO, odbor duševního zdraví a prevence definuje kvalitu ţivota jako individuální vztah člověka k jeho vlastním cílům, očekávání, hodnotám a obavám. Pojetí kvality ţivota v tomto smyslu tedy zahrnuje stav jedince, jeho tělesné zdraví, psychický stav, míru svobody a úroveň nezávislosti s jeho okolím, se sociálními vztahy i jeho převědčením a vírou (WHOQOL). Obecný pojem kvalita ţivota se dnes pouţívá v mnoha oborech a setkáváme se s ním jak ve zdravotnictví a především v lékařských oborech a v ošetřovatelství, tak i mimo lékařské obory např.: ekonomická, pracovní a sociální sféra (Vaďurová, Mühlpachr, 2005). Ve zdravotnictví se jedná o kvalitu ţivota týkající se zdraví a nemoci. Lze tedy říci, ţe kvalita ţivota podmíněná zdravím se týká profesionálně poskytované zdravotní péče a stává se tak důleţitým indikátorem výsledku poskytované péče (Mareš, 2006). Kvalita ţivota měřená ve zdravotnictví a obecně v medicínských oborech nese své specifické označení. Zkratka HRQoL Health Related Qaulity of Live je dnes mezinárodně uţívaná. Bohuţel nelze jednotně vymezit přesnou definici tohoto pojmu. Varni (2003b) definuje kvalitu ţivota podmíněnou zdravím jako fungování, které zahrnuje somatické, emoční a sociální fungování, jakoţ i plnění určité role. Tato práce týkající se rozštěpových dětí je zaměřena na zdravotní a sociální problematiku a tedy zároveň na jejich kvalitu ţivota s touto vadou. Více o kvalitě ţivota a jejím měření píše autorka

type: other


text: této práce v další kapitole Vliv rozštěpové vady na kvalitu života Vágnerová (1999) uvádí, ţe viditelná tělesná deformace má vţdy sociální a psychický dopad na jedince, který můţe být větší neţ je vliv funkční poruchy. Dále zdůrazňuje, ţe jakýkoli defekt ovlivňuje celou osobnost postiţeného jedince a vytváří specifikou sociální situaci. 3738 Vliv OFR na fyzické potřeby a činnosti Z hlediska aktuálních a vývojových potřeb především v kojeneckém období je nejvýznamnější příjem potravy a to jak kvantitativní, tak i kvalitativní (Dunovský, 1999). Krmení, v tomto případě kojení, představuje radostnou aktivitu, při níţ vzniká intimní vztah matky a dítěte, který je základem pro vytvoření silného a emocionálního pouta (Kerekrétiová, 2008). Z důvodu rozštěpové vady jsou postiţeny funkční mechanizmy, které narušují sání, polykání, dýchání a ovlivňují vývoj sluchu. Těmto problémům se snaţí zabránit plastická chirurgie a to aţ od 8. měsíce věku dítěte, kdy dochází k uzávěru patra (viz kap ) (Klenková, 2006). S tímto zákrokem jsou spojeny komplikace s pooperační péčí, kdy se dítě musí přizpůsobit novému a neznámému mechanizmu, tedy sání a vytváření podtlaku. Od této doby se rodiče a především matka, musí snaţit o posílení funkčnosti a hybnosti patra. Masáţ patra se provádí digitálně (prstem) pohybem prstu s dostatečným tlakem na patro odpředu za řezáky aţ dozadu - přes měkké patro k uvule, nejlépe aţ k vyvolání dávicího reflexu, při kterém je nejvýraznější stah patra. Provádí se zhruba po třech týdnech po operaci, třikrát denně a téměř desetkrát, nebo po dobu jedné minuty (Škodová, Jedlička, 2003). Vliv rozštěpu na fyzické potřeby a činnosti jsou patrné, pokud je rozštěp součástí ještě dalšího syndromu nebo somatického či mentálního postiţení (např. Kraniofaciální mikrosomie, kde je spolu s rozštěpem častá srdeční vada). Pacienti se syndromy spojenými s orofaciálními rozštěpy mohou mít zdeformovaný obličej, hlavu, ruce nebo jiné části těla. Velká většina pacientů podstupuje plastické operace s cílem zlepšit celkový vzhled, ale i jejich psychický stav (Kerekrétiová, 2008). V dalších vývojových obdobích téměř nejsou fyzické potřeby a činnosti z důvodu samostatných rozštěpových vad znatelně ovlivněny, avšak bez vzájemné interakce různých odborníků a rodiny, která je zaloţena na komunikaci, kooperaci a koordinaci, by nebylo moţné dosáhnout konečného cíle, integrace (Kerekrétiová, 2008). 3839 Vliv OFR na psychické potřeby a činnosti Dítě v prvních letech ţivota nemívá psychické problémy vyplývající z jeho vrozené vady. Ty mohou nastat aţ v době, kdy si dítě začíná uvědomovat svou odlišnost nebo není-li dítě pozitivně přijato rodiči či širší rodinou. Všeobecně je známo, ţe pokud dítě ţije v harmonické rodině a je milováno oběma rodiči, lépe se vyrovná se svým handicapem (Turner, Rumsey, Sandy, 1998). Psychické potřeby dítěte souvisejí více méně se sociálními potřebami, avšak s navázáním na biologické (fyzické) potřeby. Uspokojování těchto potřeb umoţňuje dítěti nejenom se přiměřeně rozvíjet v oblasti intelektu, citů a vůle, ale i v chování, interakci s okolím, chápání sebe a lidí, společenských hodnot i celého prostředí, jehoţ je součástí a stává se i samostatným plnoprávným jedincem (Dunovský, 1999). Tento sloţitý a celoţivotní proces závisí na uspokojování těch základních duševních potřeb, mezi které Dunovský zařazuje: potřebu náleţitého


text: přívodu podnětů, potřebu smysluplnosti světa, potřebu jistoty a vědomí vlastní identity (vlastního já ) a potřebu otevřené budoucnosti (Dunovský, 1999). Rozsáhlá recenze psychologické literatury o dětech s rozštěpem obličeje a dalšími kraniofaciálními anomáliemi týkající se adaptace rodičů, sociální způsobilosti, sebepřijetí, emocionálního přizpůsobení a kognitivních funkcí ukázala, ţe 30-40% dětí ve většině studií má potíţe s internalizací či externalizací problémů, poruchami učení a se sociální způsobilostí. Tento výzkum se opíral o tři oblasti: faktory související s dítětem (rozsah postiţení, temperament a povahové charakteristiky, společenské schopnosti a nadání); faktory týkající se rodičů a rodiny (výchovný styl, manţelství, sociální podpora); faktory související s léčbou orofaciálních rozštěpů (řeč, estetický vzhled, sluch) (Endriga, Kapp-Simon, 1999). Postoj k sobě a sebeúcta, sebeakceptace či sebehodnocení jsou odrazem toho, jak nás hodnotí naše okolí, uţší i širší společnost. U starších dětí a zejména adolescentů se mohou objevit problémy v interpersonálních vztazích. Mohou být důsledkem přetrvávající stydlivosti z dětství a nízkého sebevědomí, které jsou spojeny s nízkým očekáváním ve vztazích (Kerekrétiová, 2008). 3940 Vliv OFR na sociální potřeby a činnosti Rodina s postiţeným dítětem má jinou sociální identitu, je něčím výjimečná. Tato spíše negativně hodnocená odlišnost se stává součástí sebepojetí všech jejich členů. Existence postiţeného dítěte je příčinou toho, ţe se určitým způsobem změní ţivotní styl rodiny, protoţe musí být přizpůsoben jeho moţnostem a potřebám (Jankovský, 2006). Narození dítěte s postiţením je pro rodiče šok, jsou narušeny jejich pocity štěstí, radosti a naděje (Richman, Eliason, 1993). Způsob, jakým je rodičům sdělena skutečnost, ţe se jim narodilo postiţené dítě, můţe ovlivnit jejich postoje k dítěti. Narození postiţeného dítěte mění určitým způsobem ţivotní styl všech členů rodiny, protoţe se musejí přizpůsobit potřebám dítěte (Vágnerová, 2007). Richman, Eliason (1993) uvádějí, ţe tito jedinci hůře navazují a udrţují vrstevnické vztahy. To vše má vliv na přijetí vlastního těla a na přijetí těchto lidí do společnosti. Tito pacienti se mohou setkat s diskriminací, šikanou nebo odmítáním. Odtud mohou vzrůstat psychické problémy (úzkost, asociální chování). Lidé se syndromy spojenými s orofaciálním rozštěpem mohou být více náchylní k proţívání stresu, úzkosti a depresí (Broder, Strauss, 1991). Turner, Rumsey, Sandy (1998) uvádějí častější výskyt psychických (behaviorálních, kognitivních, emocionálních a rodinných) problémů u muţů neţ u ţen. Podle Broderové a Strausse (1991) je socioekonomický status osob s orofaciálním rozštěpem niţší ve srovnání s ostatními jedinci bez orofaciálního rozštěpu Vliv OFR na výchovné a vzdělávací potřeby a činnosti Pro vývoj dítěte je velmi důleţité, jak ho přijmou rodiče, jak se vyrovnají s narozením postiţeného potomka, jaké postoje zaujmou a jaký zvolí výchovný styl. Nedostatek informací nebo pocity viny mohou vést k hyperprotektivnímu, úzkostnému nebo odmítavému výchovnému stylu (Škodová, Jedlička, 2003). V tomto případě toto platí i s prvním příchodem do školních zařízení. Důleţitost se klade na přijetí učitelů, spoluţáků i ostatních dětí do předem určené skupiny. V předškolním i školním věku mají zdravé a pěkné děti více přátel, jsou vůdci, a proto uţ jen být viděn v jejich 4041 společnosti se vnímá jako velký benefit. Učitelé také někdy hodnotí výkony pěkných dětí lépe a jsou tolerantnější. Podobně jako celková


text: populace ani oni o rozštěpové vadě obličeje mnoho nevědí, a proto mohou mít zkreslené informace a nesprávné postoje (Kerekrétiová, 2008). Zapojení dítěte do motivačních a prohlubujících se sociálních dovedností, do vzdělávacích a sportovní aktivit mohou poskytovat oba rodiče. Děti místo poukazováním na problémy se cítí přijati do kolektivu, čehoţ je vyrovnání se svým vzhledem výsledkem. Tato náhrada je cenným prostředkem pro rodinu i širší společnost k vyrovnání se s rozštěpovou anomálií a poskytuje základ podpory a sebeúcty v rámci celé rodiny. Znetvořená tvář i obličej dítěte mohou ovlivnit negativní reakce rodičů jiţ od útlého věku, ale děti samy naštěstí také rozliší, ţe jejich rodiče jsou na ně pyšní i přes všechny rodinné úzkosti a napětí během jejich výchovy (Richman, Eliason, 1993). Jen dvacet procent rozštěpových týmů na celém světě provádí psychologické hodnocení pro své pacienty. Je tedy pravděpodobné, ţe výskyt psychických problémů je vyšší neţ se uvádí v literatuře. Celá multidisciplinární péče je primárně zaměřena na fyzickou rehabilitaci a psychologické otázky jsou v péči o pacienty často opomíjeny. Vnímání potřeb rodičů a pacientů je však rozhodující sloţkou efektivního výsledku, Rodinné prostředí je důleţitým faktorem rehabilitace dítěte s rozštěpem obličeje. Tyto postoje, očekávání a míra podpory ukazují, ţe rodiče mají obrovský vliv na dětské vnímání jejich rozštěpového postiţení. Pocity a zájem rodičů o jejich dítě s rozštěpovou vadou jsou povaţovány za prvořadé ve vývoji sebeúcty samotného dítěte (Turner, Rumsey, Sandy, 1998). 4142 2 Cíle práce Cíl práce 1: Zjistit kvalitu ţivota rodičů a dětí s touto vadou Cíl práce 2: Zjistit komplikace při psychosomatickém vývoji dítěte a způsob jeho přijetí či nepřijetí do společnosti 4243 3 Metodika práce 3.1 Použité metody a techniky K účelům výzkumné části práce byla pouţita kvalitativní metoda sběru dat, technika standardizovaného rozhovoru a technika dotazníku PedsQL TM Pediatric Quality of Life Inventory, tedy dotazník obecné kvality ţivota. Tento dotazník byl po řádném podání ţádosti zaslán společnosti MAPI Research Trust, Lyon, Francie a byl zpět zaslán v českém jazyce v elektronické podobě autorce této práce. Následující přílohy dotazníků obsahují utajované skutečnosti a jsou obsaţené pouze v archivovaném originále disertační práce uloţeném na Zdravotně sociální fakultě JU. Konkrétně byl pouţit dotazník PedsQL 4.0 Generic Core Scale (dotazník obecné škály kvality ţivota), který se pouţívá k měření obecné kvality ţivota u dětí a mladistvých. V souladu s definicí dle WHO, PedsQL 4.0 dotazník obecné škály hodnotí sociální, školní, emocionální a fyzické zdraví a činnosti respondenta. Tento dotazník je jediným empiricky validním měřítkem. Je dostupný v několika verzích pro sebehodnocení dítěte a pro rodiče. Dále je rozdělen na věkové kategorie, a to: 2-4 roky, 5-7 let, 8-12 let a 13-18let. U verze pro děti ve věku 2-4 roky vyplňují dotazníky pouze rodiče. Ve verzi pro věkovou skupinu 5-7 let, hodnotí respondenti kvalitu ţivota na třístupňové škále 0 = nikdy, 2 = někdy, 4 = často. U kategorie ve věku 8-12 let a let mají respondenti na výběr z pěti stupňové škály hodnocení jak velký problém pro tebe kaţdá z těchto věcí představovala za poslední JEDEN měsíc? 0 = nikdy, 1


text: = téměř nikdy, 2 = někdy, 3 = často, 4 = téměř vţdy. Výsledky jsou na konci dotazníku převedeny na škálu 0-100, kde platí, čím vyšší skóre, tím lepší kvalita ţivota podmíněná zdravím (Varni, 2004). Dotazník PedsQL 4.0 obsahuje 23 otázek rozdělených do následujících kategorií: tělesné zdraví a činnosti, moje pocity, jak vycházím s ostatními a ve škole. Standardizovaný rozhovor obsahuje 19 pěvně stanovených otázek. Otázky se týkaly zdravotní a psychosociální problematiky, které jsou stěţejní pro téma bakalářské práce. 4344 3.2 Charakteristika výzkumného vzorku Předmětem výzkumu u dotazníku PedsQL byly děti a mladiství ve věku od 2 do 18 let. Výzkum byl proveden u dětí a mladistvých, kteří jsou v evidenci rozštěpových center v Praze a Brně na základě oslovovacího dopisu. Vzorek se skládal z 19 rodin, z toho bylo 12 dětí ve věku od 5 do 18 let včetně jejich rodičů a zbývajících 7 respondentů tvořili pouze rodiče dětí ve věku od 2 do 4 let. Na základě oslovovacího dopisu vyplňovali respondenti dotazník v ordinacích MUDr. Borského (Praha) a MUDr. Vokurkové (Brno) dobrovolně a anonymně. Standardizovaný rozhovor byl proveden s 15 respondenty. Na základě oslovovacího dopisu se jej dobrovolně zúčastnili rodiče s dětmi do 7 let. Rozhovor byl uskutečněn v rámci předvánočního setkání v Praze u osmi respondentů. U zbývajících sedmi byl z důvodu velké vzdálenosti uskutečněn formou zaslání strukturovaného rozhovoru prostřednictvím elektronické pošty. 4445 Bodová škála 4 Výsledky 4.1 Vyhodnocení výsledků získaných dotazníkem PedsQL 4.0 obecné kvality života Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 5-7 let; 5 respondentů Graf 1. Tělesné zdraví a činnosti, věk 5-7 let Chůze Běh Sport Zvedání Koupání Pomoc doma Děti Problémy v oblasti Rodiče Bolest Únava Zdroj: Vlastní výzkum V tomto grafu je zahrnuto hodnocení 5 respondentů - děti a 5 respondentů rodiče. Vypovídá o tom, ţe hodnoty uvedené u problémů v oblastech chůze, běhu, sportu, zvedání větších věcí, koupání ve vaně, pomáhání doma, pocitech bolesti a únavy ukazují na vyšší kvalitu ţivota. Děti a rodiče z celkového maximálního počtu 4000 bodů za tuto kategorii dosáhli vysokého skóre. Podle Varniho tvrzení (2004) platí, ţe čím vyšší je celková průměrná hodnota, tím vyšší je kvalita ţivota. Na základě výše uvedeného vyhodnocení mohu říci, ţe rodiče u svých dětí hodnotí vyšší kvalitu jejich ţivota, neţ uvádějí samy děti. 4546 Bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 5-7 let; 5 respondentů Graf 2. Emocionální zdraví, věk 5-7 let Strach Smutek Hněv Spánek Starost děti rodiče Problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum V tomto grafu jsou zahrnuty odpovědi 5 respondentů děti a 5 respondentů rodiče. Z grafického vyhodnocení je patrné, ţe děti v této oblasti poukazují na niţší kvalitu ţivota, neţ tvrdí o dětech jejich rodiče a to v oblastech strachu, smutku, hněvu a potíţí se spánkem. V oblasti problému týkajícího se starosti hodnotili děti i rodiče stejně. Vyplývá to z celkového maximálního počtu 2500 bodů. Emocionální stránka, jako kategorie, je celkově nejníţe hodnocenou kategorií dotazníku pro děti od 5-7 let. Grafické vyhodnocení problémů ve výše uvedených oblastech vypovídá o skutečnosti, ţe na kvalitu


text: ţivota můţe mít velký vliv právě rozštěpová vada dítěte. 4647 Bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 5-7 let; 5 respondentů Graf 3. Společenské činnosti, věk 5-7 let Nerozumí dětem Nechtějí si hrát Posmívají se Nezvládá věci Drţí krok děti rodiče Problémy v oblasti Zdroj: vlastní výzkum Toto grafické znázornění vyhodnocuje u 5 respondentů (dětí a rodičů) problémy týkající se společenské oblasti. Zde děti nejníţe hodnotily oblast, kdy ostatní děti si s ním nechtějí hrát. Rodiče, ze svého pohledu na dítě, hodnotili všechny činnosti velmi vysoko. Z celkového maximálního počtu 2500 bodů tedy vyplývá, ţe děti u sebe uvádějí niţší kvalitu ţivota, neţ se o nich domnívají jejich rodiče. Tomuto nízkému hodnocení problému v oblasti hraní si s ostatními můţe u dětí této věkové kategorie nasvědčovat právě zvýšený pocit méněcennosti. 4748 Bodobý škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 5-7 let; 4 respondenti Graf 4. Školní činnosti- věk 5-7 let Poslouchání Zapomínání Plnění povinností Chybění ve škole Musí k lékaři děti rodiče problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf vypovídá o hodnocení školních činností a tuto část dotazníku vyplnili 4 respondenti děti a jejich rodiče. Pátý respondent ještě nenastoupil do školy. V oblastech poslouchání při vyučování, zapomínání věcí, plnění školních povinností a chybění ve škole z důvodu nevolnosti hodnotili děti a rodiče dost vysoko. Problém v oblasti dítě musí k lékaři hodnotili děti i rodiče stejně. Z celkového maximálního počtu 2000 bodů opět uvádějí děti o sobě niţší hodnoty v kvalitě ţivota, neţ se o nich domnívají jejich rodiče. Důvodem by mohl být úhel pohledu na jednotlivé oblasti a jejich porovnání v širším nebo uţším kolektivu. 4849 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 8-12 let; 4 respondenti Graf 5. Tělesné zdraví a činnosti, věk 8-12 let Chůze Běh Sport Zvedání Koupání Pomoc doma děti Problémy v oblasti rodiče Bolest Energie Zdroj: Vlastní výzkum V tomto grafu odpovídali 4 respondenti děti a 4 respondenti rodiče. Děti a rodiče hodnotily tělesné činnosti téměř stejně a ukazují tím na vyšší kvalitu ţivota. Z celkové maximální hodnoty 3200 bodů vyplývá, ţe rodiče vidí niţší kvalitu ţivota u svých dětí, neţ uvádějí samy děti o sobě. V této kategorii má vliv na kvalitu ţivota především problém v oblasti bolesti a stavu energie. 4950 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 8-12 let; 4 respondenti Graf 6. Emocionální zdraví, věk 8-12 let děti rodiče strach smutek hněv spánek obavy problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf zahrnuje hodnocení 4 respondentů děti a 4 respondentů rodiče. Z výše uvedeného vyplývá, ţe hodnoty vyplněné dětmi jsou vyšší neţ hodnoty jejich rodičů, nicméně poukazují na niţší kvalitu ţivota a to hlavně v oblastech smutku, obav a strachu. Oproti celkovému maximálnímu počtu 2000 bodů je patrné, ţe děti uvádějí vyšší kvalitu ţivota, neţ uvádějí jejich rodiče. Tato kategorie je však celkově nejníţe hodnocenou kategorií dotazníku pro děti 8-12 let. 5051 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 8-12 let; 4 respondenti Graf 7. Společenské činnosti, věk 8-12 let


text: kamarádství děti rodiče nechtějí kamarádit utahují si nezvládají věci drží krok problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum V této kategorii dotazníku odpovídali 4 respondenti děti a 4 respondenti rodiče. Graf ukazuje, ţe problémy v oblasti kamarádství vycházení s ostatními dětmi, děti se se mnou nechtějí kamarádit a děti si ze mě utahují, jsou dětmi a především rodiči hodnoceny mnohem méně neţ další oblasti. Z celkového maximálního počtu 2000 bodů však uvádějí děti o sobě vyšší kvalitu ţivota, neţ o nich usuzují jejich rodiče. 5152 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk 8-12 let; 4 respondenti Graf 8. Školní činnosti, věk 8-12 let pozornost zapomínání stíhání chybí ve škole musí k lékaři děti problémy v oblasti rodiče Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu vyplývá, ţe děti, které vyplňovaly dotazník v této oblasti, stejně jako jejich rodiče, nejníţe hodnotí oblast zapomínání věcí, stíhání školních povinností a chybění ve škole z důvodu návštěvy lékaře či hospitalizace. Je patrné, ţe z celkového moţného počtu 2000 bodů, hodnotí opět vyšší kvalitu ţivota děti samy o sobě, neţ o nich uvádějí jejich rodiče. 5253 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk let; 3 respondenti Graf 9. Tělesné zdraví a činnosti, věk let chůze běh sport zvedání koupání pomoc doma děti rodiče problémy v oblasti bolest energie Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf znázorňuje hodnoty 3 respondentů - mladiství a 3 respondentů - rodiče. Z grafu vyplývá, ţe děti i rodiče odpovídali na otázky téměř shodně. V oblasti pomáhání doma uvedli rodiče nízkou hodnotu a mladiství uvedli jako nejniţší hodnotu stav energie. Z maximální celkové dosaţitelné hodnoty 2400 bodů je tedy patrné, ţe tělesné zdraví a činnosti ukazují na vyšší kvalitu ţivota dětí a jejich rodičů. Mladiství uvádějí opět vyšší kvalitu ţivota, neţ se o nich domnívají jejich rodiče. 5354 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk let; 3 respondenti Graf 10. Emocionální zdraví, věk let strach smutek hněv spánek obavy děti problémy v oblasti rodiče Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto hodnotícího grafu vyplývá, ţe v oblastech strachu, smutku a obav uvedli jak mladiství, tak jejich rodiče niţší hodnoty neţ v dalších oblastech příslušného dotazníku. Oproti celkovému maximálnímu počtu 1500 bodů je zde kvalita ţivota dost nízká. Mladiství uvedli hodnoty ještě niţší, neţ uvedli jejich rodiče. Tato kategorie zabývající se emocionálním zdravím mladistvých ve věku od 13 do 18 let je celkově nejníţe hodnocenou kategorií dotazníku. 5455 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk let; 3 respondenti Graf 11. Společenské činnosti, věk let děti kamarádství rodiče nechtějí přátelstství dělají si legraci problémy v oblasti nedělá si věci jako ostatní drží krok Zdroj: Vlastní výzkum Z uvedeného grafu a celkového maximálního počtu 1500 bodů vyplývá, ţe mladiství pociťují v hodnocené kategorii společenských činností niţší kvalitu ţivota, neţ o nich uvádějí jejich rodiče. Nejniţší hodnoty uvedli mladiství a jejich rodiče v oblasti kamarádství - vycházení s vrstevníky a vrstevníci si ze mě dělají legraci. 5556 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva dětí a rodičů věk let; 3 respondenti Graf 12. Školní činnosti, věk


text: let pozornost zapomínání stíhání povinností chybí ve škole musí k lékaři děti rodiče problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu je patrné, ţe nejníţe hodnocenou oblastí v kategorii školních činností je problém ve stíhání školních povinností a to hlavně z pohledu rodiče. Z celkové maximální hodnoty 1500 bodů je však zřejmé, ţe mladiství u sebe spatřují vyšší kvalitu ţivota, neţ u nich uvádějí jejich rodiče. 5657 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva rodičů o dítěti 2-4 roky; 7 respondentů Graf 13. Tělesné zdraví a činnosti, věk 2-4 roky chůze běh účast na hře zvedání věci koupání sbírání hraček bolest energie rodiče problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum V tomto grafu jsou vyhodnoceny problémy ve výše uvedených oblastech 7 respondentů - rodičů. Uvádějí hodnoty o svých dětech s přihlédnutím na věk. Z celkového maximálního počtu 5600 bodů je tělesné zdraví tedy méně ohodnoceno a vypovídá tak o niţší kvalitě ţivota. Nejniţší hodnoty v této kategorii se týkají oblastí bolesti, koupání a zvedání těţších věcí. 5758 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva rodičů o dítěti 2-4 roky; 7 respondentů Graf 14. Emocionální zdraví, věk 2-4 let strach smutek hněv spánek starosti rodiče problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu vyplývá, ţe rodiče u svých dětí jako nejvíce problémové registrují pocity hněvu a potíţe se spánkem. Z výše uvedeného souhrnného hodnocení oproti celkovému maximálnímu počtu 3500 bodů, je zřejmé, ţe i tato kategorie je z pohledu rodičů nejméně ohodnocena. 5859 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva rodičů o dítěti 2-4 roky Graf 15. Společenské činnosti, věk 2-4 roky hra s dětmi nechtějí si hrát posmívání nedokáže zvládat rodiče věci problémy v oblasti 325 drží krok Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf poukazuje na nízké hodnoty v oblasti hry s dětmi a drţení kroku při hře s dětmi, kde je brán v potaz opět věk dítěte. Vysoké hodnoty v oblastech, kdy ostatní děti si s ním (s ní) nechtějí hrát, posmívání a nedokáţe věci, které by měl zvládnout, uvádějí, ţe v tomto věku ještě děti nemají moţnost se s těmito problémy ve společnosti setkat. Z celkového maximálního počtu 3500 bodů je však hodnota kvality ţivota vyšší, neţ je uvedena v předchozí kategorii. 5960 bodová škála Dotazník PedsQL zpráva rodičů o dítěti 2-4 roky; 4 respondenti Graf 16. Předškolní činnosti, věk 2-4 roky stejné činnosti chybí ve škole musí k lékaři rodiče problémy v oblasti Zdroj: Vlastní výzkum Tuto kategorii hodnotili pouze 4 rodiči, jejichţ děti jiţ chodily do školského zařízení. Zbývající 3 děti ještě nenavštěvují školské zařízení. Z celkového maximálního počtu 1200 bodů je tedy zřejmé, ţe kvalita ţivota a jeho naplnění je niţší, a to především z důvodu věku dítěte. Tabulka 4. průměrná hodnota Fungování průměr děti průměr rodiče somatické psychické sociální školní průměr celkem 5462,5 5568,75 60 61 4.2 Vyhodnocení výsledků získaných strukturovaným dotazníkem Graf 17. Kolik je let dítěti? Rok a počet dětí 6 let; 1 7 let; 2 1 rok; 3 5 let; 2 2 roky; 2 4 roky; 1 3 roky; 4 Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf znázorňuje věkovou


text: strukturu dětí uvedenou ve standardizovaném rozhovoru. Z celkového počtu 15 dětí je uveden počet jednoletých = 3 děti; dvouletých = 2 děti; tříletých = 4 děti; čtyřletých = 1 dítě; pětiletých = 2 děti; šestiletých = 1 dítě a sedmiletých = 2 děti. Graf 18. Který typ rozštěpu má dítě? Typ rozštěpu jednostranný celkový rozštěp; 12 oboustranný celkový rozštěp; 2 jiný typ; 0 rozštěp rtu; 1 rozštěp patra; 0 Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf ukazuje rozdělení typů rozštěpové vady u 15 dětí, kdy rozštěp rtu má 1 dítě, rozštěp patra nemělo ţádné, jednostranný celkový rozštěp má 12 dětí, oboustranný celkový rozštěp mají 2 děti a jiný typ neuvedl ţádný rodič. 6162 Graf 19. Kdy bylo dítě prvně operováno? operace rtu od 8 do 14 dnů; 1 do 7 dnů; 10 od 15. dne do 3. měsíce; 3 od 3.měsíce; 1 Zdroj: Vlastní výzkum V grafu jsou znázorněny dny ţivota dítěte, které bylo operováno po porodu, a to do 7 dnů = 10 dětí, od 8. do14. dne = 1 dítě, od 15. dne do 3. měsíce = 3 děti a od 3. měsíce = 1 dítě. Graf 20. Vyskytla se určitá komplikace u dítěte po propuštění do domácí péče? Komplikace Neklidný spánek Nechutenství zánětlivé onemocnění žádné 1; 6% 3; 20% 10; 67% 1; 7% Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu je zřejmé, ţe ţádné komplikace po propuštění dítěte do domácího prostředí nemělo u dotazovaných 10 dětí 67%, nechutenství bylo uvedeno u 3 dětí 20%, neklidný spánek u 1 dítěte 7% a zánětlivé onemocnění také u 1 dítěte - 7 %. 6263 Graf 21. Kdo z odborníků se dodnes podílel na péči dítěte? Psycholog Sociální pracovník Ortodont Protetik Logoped Stomatolog ORL lékář Foniatr Plastický chirurg Anesteziolog Pediatr Genetik Zdroj: Vlastní výzkum Odborníci v multidisciplinární péči Počet respondentů Tento graf znázorňuje, kdo se u dětí do věku 7 let z odborníků podílel a stále podílí na léčbě a jeho rehabilitaci. Nejčastějších 15 odpovědí bylo zaznamenáno u pediatra, plastického chirurga a anesteziologa. Dalším důleţitým odborníkem byl foniatr 14 odpovědí. Dále stomatolog, logoped a ORL lékař po 13 odpovědích. 9 dětí bylo v péči genetika a 4 u protetika. S nejniţší spoluprací se zatím setkaly 3 rodiče u sociálního pracovníka, 2 rodiče u ortodonta a 2 rodiče u psychologa. 6364 Graf 22. Jste v kontaktu se specialisty v okolí bydliště? Kontakt se specialisty v okolí Ne; 3; 20% Ano; 12; 80% Zdroj: Vlastní výzkum Graf ukazuje, ţe 80 % dětí navštěvuje ve svém okolí specialisty, kteří se podílejí na rehabilitaci dětí a od raného věku na inkluzi, popřípadě integraci do společnosti. Uvedenými specialisty mohou být (kliničtí) logopedi, ortodontisté a protetici, ORL lékaři či psychologové a sociální pracovníci. Podle odpovědí z grafu 21 jsou to právě ti odborníci, o kterých se většina rodičů domnívá, ţe nemusí být součástí multidisciplinárního týmu. 20 % dětí uvádí, ţe ještě, nebo už kontakt se specialisty nepotřebují. 6465 Graf 23. Je automaticky dítě bráno do sociálního prostředí? Sociální prostředí ano ne počet respondentů Zdroj: Vlastní výzkum Tímto grafem je zřejmé,


text: ţe všech 15 dětí je automaticky bráno do prostředí svého bydliště. Sociálním prostředím v tomto případě jsou různá zařízení, návštěvy rodiny a přátel, nákupní centra, sportovní areály a další. Zde je tedy uveden výsledek snahy všech odborníků, který se snaţí o celkovém přijetí dítěte do společnosti. Samozřejmě zde hrají velkou roli rodiče a jejich nejbliţší rodina, bez kterých by toto nebylo moţné. Graf 24. Jak se dítě vyrovnává s rozštěpem i s jeho léčbou? Vyrovnanost dítěte 9; 60% 2; 13% 4; 27% Zcela bez problému Zatím dobře, statečně S komplikacemi Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu je patrné, ţe 27 % dětí s rozštěpovou vadou se vyrovnává zcela bez problému. 60 % dětí nese svou jedinečnost statečně a to hlavně při návštěvách odborníků rozštěpového centra. Pouze 2 děti, tuto vadu snášejí s komplikacemi. Podle vyjádření maminek těchto dětí, jsou to problémy se špatnou výslovností a pocitem vzteku. 65 66 Graf 25. Ovlivnění kvality života biologickými, psychosociálními potřebami? Počet odpovědí Zdroj: Vlastní výzkum 2 1 Ovlivnění života 4 Přechodná Horší výslovnost Rýma Vztek, zloba Žádné Nevím nedoslýchavost Problémy V tomto grafu mohli rodiče uvést více faktorů či problémů, které podle nich ovlivňují kvalitu ţivota jejich dítěte. 7 rodičů, uvedlo, ţe nepozorují u svého dítěte ţádné problémy. 4 rodiče uvedli, ţe největším problémem je častá rýma, která někdy ovlivňuje nejen dítě samotné, ale i celou rodinu. Dalšími uvedenými problémy jsou přechodná nedoslýchavost, která postihuje 2 děti, pocit hněvu/zloby uvedené u 1 dítěte a taktéţ u problému s horší výslovností. Poslední dva uvedené problémy jsou uvedeny v grafu 24. Pouze 3 rodiče neví, nebo nemohou posoudit, zda uvedené komplikace podle svého uváţení ovlivňují kvalitu ţivota v bio-psycho-sociálních potřebách. 6667 Graf 26. Má okolí vliv na kvalitu života dítěte a rodiny (rodina, sousedé, kamarádi, škola)? Vliv okolí 7; 47% 8; 53% ano ne Zdroj: Vlastní výzkum Tato otázka zjišťovala, zda má okolní prostředí vliv na kvalitu ţivota dítěte i rodiny. 8 rodičů z 15ti uvedlo, ţe prostředí ve kterém ţijí, ovlivňují jejich rodinu, jelikoţ jsou součástí dané společnosti, kterou tvoří sousedé, kamarádi, škola i jiná zařízení. 7 rodičů uvedlo, ţe nepociťují ţádný vliv ze strany svého prostředí a vše zůstalo stejné, jako před narozením dítěte s rozštěpovou vadou. Graf 27. Ovlivnila rozštěpová vada rodinný život, cíle, hodnoty, očekávání, priority či sociální stav? Ovlivnění životních hodnot 5; 33% 10; 67% Ano Ne Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf je rozšiřujícím grafem předešlého (26.), který se ptá v případě ovlivnění okolí na kvalitu ţivota rodiny. 10 rodičů uvedlo, ţe narozením dítěte s rozštěpovou vadou změnilo své cíle, přehodnotilo své hodnoty a priority a posílilo jejich očekávání i sociální stav. 5 rodičů uvedlo, ţe svůj rodinný ţivot, jeho cíle, hodnoty, očekávání či priority a sociální stav nezměnilo narození dítěte a zůstalo u nich vše nezměněno. 6768 Graf: 28: Kde se narodilo Vaše Dítě? Místo porodu FN Praha FN Brno jiná porodnice 7; 47% 5; 33% 3; 20% Zdroj: Vlastní výzkum Z tohoto grafu je zřejmé, ţe ve FN Praha porodilo dítě s rozštěpem 5 respondentek. Ve FN Brno


text: porodili dítě s rozštěpem 3 respondentky a 7 respondentek rodilo v jiných porodnicích v rámci České republiky. Zde záleţí, jestli respondentky věděly o rozštěpové vadě v těhotenství a zda si přály rodit v centrech rozštěpových vad. Samozřejmě je také brán v potaz náhlý porod. Graf: 29: Poskytl vám zdravotnický personál dostatek informací o rozštěpové vadě a komplexní péči? informace o rozštěpu 11; 73% 2; 13.5% 2; 13,5% ano částečně ano ne Zdroj: Vlastní výzkum Na otázku o poskytnutí dostatečných informací o rozštěpu a komplexní péči odpovědělo 11 respondentek ano, 2 respondentky byly částečně informované a 2 respondentkám nebyly zodpovězeny o rozštěpové vadě dostatečné informace. Při dnešních moţnostech léčby a zvyšující se kvalifikaci zdravotnického personálu by se mělo budoucím matkám dostat dostatečné mnoţství informací nejen o vrozené vadě, ale i o její léčbě, moţných komplikacích a způsobech léčby. 68 69 Graf: 30: Byla jste dostatečně informována o výkonu a průběhu první operace? Informace o operaci rtu 9; 64% 4; 29% 1; 7% ano částečně ano ne Zdroj: Vlastní výzkum Tato otázka vyvstává z předešlé otázky a zjišťuje, zda kompetentní personál byl schopen a ochoten poskytnout informace ohledně první operace. Z celkového počtu 15 respondentek uvedlo 9 matek, ţe bylo dostatečně informováno, 4 matky byly informovány částečně a 1 respondentka nebyla dostatečně informována. Dnes je mnoho moţností dozvědět se o dané problematice co nejvíce informací a to nejen díky internetu, ale také díky svépomocným skupinám ve formě sdruţení. Graf: 31: Měla jste dostatek informací o dlouhodobé péči a léčbě při propouštění z nemocnice? informace o péči 1; 7% 8; 53% 6; 40% ano pouze základní ne Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf navazuje na předešlý (32), kdy součástí poskytování informace o operaci rtu by měla být v návaznosti zodpovězena otázka týkající se dlouhodobé péče a rehabilitace dítěte s rozštěpem. 6 respondentek mělo dostatečné informace o péči, 8 respondentek uvedlo pouze základní souhrn informací a 1 respondentka neměla dostatek informací o dlouhodobé péči. Je zde však velký rozdíl, pokud má dítě pouze rozštěp rtu, rozštěp patra nebo celkový rozštěp. Dle závaţnosti je sestaven orientační léčebný plán (viz str. 22). 6970 Graf: 32: Do kterého typu zařízení dítě chodí? Zařízení 3; 20% 6; 40% 1; 7% 5; 33% Jesle, dětská centra Mateřská škola Základní škola Je doma Zdroj: Vlastní výzkum Tato otázka zjišťovala, kolik dětí navštěvuje zařízení, kde se setkávají skupiny vrstevníků. Z celkového počtu 15 dětí jich nejvíce - 40% zatím zůstává doma. 33 % navštěvuje mateřskou školku, 20% jiţ chodí do základní školy a 7% tedy jedno dítě navštěvuje dětské centrum. Tato otázka by měla uvést výsledek plné integrace dítěte do sociálního prostředí (viz graf 23). Graf: 33: Je dítě vystaveno výsměchu, stresu, ponižování ve společnosti? Vysmívání, stres 0; 0% 4; 27% ano ne nemohu posoudit 11; 73% Zdroj: Vlastní výzkum Otázka vyvstává z předešlého grafu (33), kdy jiţ dítě navštěvuje nějaké zařízení, zda se v nich dítě setkalo s poniţováním, výsměchem a následným stresem či depresemi. Z celkového počtu jich 11 odpovědělo, ţe se nesetkalo s uvedenými jevy a 4 respondentky nemohou


text: posoudit tento stav z důvodu nízkého věku jejich dítěte. Odpověď ne neuvedl nikdo. 7071 Graf: 34. Jaké je pohlaví dítěte? 47% 7 Pohlaví 53% 8 chlapec dívka Zdroj: Vlastní výzkum Tento graf udává informaci o pohlaví dětí. Z celkového počtu 15 dětí tvoří 53% chlapci a 47% dívky do věku 7 let. Graf: 35: Myslíte, že čeká na dítě plnohodnotný život s rovnými příležitostmi a podmínkami? Plnohodnotný budoucí život 53% 47% doufám, že ano ne určitě ano Zdroj: Vlastní výzkum 0% V této otázce se odpovědi zaměřují na hodnocení budoucího ţivota, kde 53% respondentů zcela věří, ţe jejich dítě čeká plnohodnotný, kvalitní ţivot a 47 % přes jisté pochybnosti s okolnostmi s touto vadou spojenými doufá, ţe jejich dítě bude mí rovné příleţitosti a podmínky pro budoucí, rozvíjející se ţivot. Nikdo neodpověděl negativně. 7172 5 Diskuse Rozhodla jsem se zpracovat bakalářskou práci na téma: Zdravotní a sociální problematika u dětí s rozštěpovou vadou, nejen kvůli rostoucímu počtu dětí s vrozenou vývojovou vadou a její nízké informovanosti na veřejnosti, ale také z důvodu narůstajícího zájmu o hodnocení kvality ţivota podmíněné zdravím. V neposlední řadě mohu posoudit z vlastní zkušenosti kvalitu ţivota dítěte a jeho rodiče a rovněţ uvést komplikace provázející rozštěpovou vadu, neboť sama mám syna s celkovým jednostranným rozštěpem. Předmětem bakalářské práce bylo zjistit zdravotní a sociální problémy týkající se rozštěpové vady a dále moţné komplikace ovlivňující psychosomatický vývoj, který je důleţitý k zařazení do společnosti. Výsledky výzkumu vycházejí z výsledků dotazníkového šetření a ze strukturovaného rozhovoru. Na základě oslovovacího dopisu do rozštěpových center v Praze a v Brně bylo rozesláno 20 dotazníků PedsQL pediatrické hodnocení kvality ţivota zaměřené na obecnou kvalitu ţivota, z nichţ byla 95 % návratnost 19 řádně vyplněných dotazníků. Výsledky tohoto dotazníku jsou znázorněny v grafech Dotazník obecné kvality ţivota obsahuje vţdy 4 kategorie posuzující somatické, sociální, psychologické a školní fungování a součet hodnot udává celkovou hodnotu obecné kvality ţivota dítěte. Dotazník je určen dětem od 5 let a jejich rodičům a jsou rozdělené do věkových skupin podle věku dítěte (2-4 roky, kde odpovídají pouze rodiče, dále 5-7 let, 8-12 let a let) (Varni, 2004). Standardizovaný rozhovor byl uskutečněn téţ na základě oslovovacího dopisu, kde rodiče projevili zájem podílet se na empirické části této práce. Tento rozhovor byl dobrovolný a anonymní. Rodiče podepsali souhlas k poskytnutí uvedených údajů a k jejich anonymnímu zpracování do bakalářské práce. Výsledky tohoto strukturovaného rozhovoru jsou uvedeny v grafech Otázky strukturovaného rozhovoru byly sestaveny tak, aby mohly rozšířit jednotlivé otázky z dotazníku PedsQL a aby splnily cíle této bakalářské práce. 7273 Obecná kvalita života byla zjišťována pomocí dotazníku PedsQL 4.0. Dle návodu autora dotazníků se obecná kvalita ţivota hodnotí na škále od s tím, ţe není uvedena horní ani spodní hranice hodnoty, která určuje jak dobrá nebo špatná je kvalita ţivota, ale lze obecně říci, ţe platí, čím vyšší celková průměrná hodnota, tím vyšší je kvalita ţivota (Varni, 2004). Děti od 5-18 let vykázaly celkovou průměrnou hodnotu obecné kvality ţivota 5462,5 uvedenou v bodech, v porovnání s jejich rodiči, jejichţ průměrná


text: hodnota v bodech byla 5568,75. (viz tabulka 4.). (Nebyly započteny průměrné hodnoty samostatných odpovědí rodičů o dětech 2-4 roky, jelikoţ chybí odpovědi dětí.) Z tohoto výsledku je zřejmé, ţe rodiče hodnotí vyšší kvalitu ţivota svých dětí, neţ jejich děti samy o sobě, kteří vykazují niţší hodnoty kvality ţivota. Tento výsledek lze chápat z rodičovské perspektivy tak, ţe rodiče své dítě vidí objektivně zdravé a neshledávají na něm komplikace spojené s tímto postiţením. Můţeme tomu přičíst fakt, ţe důsledky rozštěpové vady obličeje se v současnosti minimalizují, a to především právě díky rané a úspěšné chirurgické a jiné léčbě a včasné logopedické intervenci. Obavy rodičů týkající se biologických problémů i fyzické atraktivnosti jsou dnes jiţ většinou neopodstatněné (Kerekrétiová, 2008). Na druhou stranu by se potřeby, a tím spíše emocionální pocity dítěte, které byly v dotazníku nejníţe hodnocenou kategorií ve všech věkových skupinách, neměly zahlazovat, omlouvat, přehlíţet, ale měl by se jim věnovat dostatek času a nabídnout vhodnou příleţitost k dostatečnému projevu nebo naopak k samovolnému upuštění od problému, např. pocity hněvu, vzteku, smutku, strachu a obav. Můţeme tedy shrnout, ţe i přes všechny ztěţující faktory probíhá integrace dítěte velmi rychle, pokud má dítě hlubokou oporu, jistotu a lásku ve svých rodičích, kteří jsou ochotni mu naslouchat (Kerekétiová, 2008). Zajímavým zjištěním byly hodnoty uvedené rodiči, kteří uvedli jako nejniţší kvalitu ţivota svých dětí školní fungování. Lze se domnívat, ţe rodiče u svého dítěte v určitých činnostech např. stíhání školních povinností, nebo chybí ve škole z důvodu návštěvy lékaře, uvádějí jako nejslabší hodnotu kvality ţivota. Naopak nejvyšším hodnocením stejně jako děti, hodnotili tělesné fungování. Tyto tělesné funkce při posuzovaní obecné kvality ţivota, jsou u těchto dětí naprosto zbytečné. Pokud by se tyto 7374 funkce nechaly měnit dle charakteristiky výzkumného vzorku, mohly by obsahovat problémy v oblasti biologických funkcí, jako například ztíţená konzumace potravin, ztíţené dýchání (rýma, kontakt dutiny nosní a dutiny ústní), porucha sluchu z důvodu zánětu středouší a horší výslovnost, pocitu bolesti, stav energie, které by vystihovaly problémy i důsledky orofaciálních rozštěpů (Kutálková, Palodová, 2007). Cílem strukturovaného rozhovoru bylo získat konkrétnější informace v oblasti zdravotní a psychosociální, které ovlivňují zdravý psychosomatický vývoj, jeţ je pro kaţdého jedince důleţitým k zařazení do společnosti a také přijmutím mezi své vrstevníky. Výsledky těchto rozhovorů jsou zobrazeny v přehledných grafech 17 aţ 35. Výsledky ohledně pohlaví a typu rozštěpu (graf 34 a 18) uvádí, ţe u 8 chlapců a 4 dívek byl zjištěn celkový jednostranný rozštěp a jak uvádí Leiferová, (2004) kombinované rozštěpy rtu a patra se častěji vyskytují u chlapců, zatímco izolované rozštěpy patra převaţují u dívek. Z důvodů časného chirurgického zákroku byla operace rtu (graf 19) provedena u 10 dětí respondentek do 1 týdne po porodu. Podle Sladea et al.(1999) je nezanedbatelný pozitivní psychosociální vliv rané operace, kdy rodiče lépe přijímají postiţení svého dítěte a tuto informaci mohu z vlastní zkušenosti sama potvrdit. Komplikace (graf 20 a 25) spojené s rozštěpy se stávají nedílnou součástí kaţdodenního ţivota rodiny. 10 dětí respondentek však nemělo ţádné komplikace, další 3 děti respondentek měly pouze problém s nechutenstvím, které


text: po příchodu do domácího prostředí vymizelo. Dalšími uvedenými komplikacemi byly neklidný spánek (7%) a nechutenství (7%). Podle Škodové a Jedličky patří záněty mezi nejčastější onemocnění nosních i vedlejších dutin, které z větší části zastihnou oblast středního ucha, kde se začíná tvořit infekční sekret. Děti s rozštěpovou vadou trpí opakovanými záněty horních dýchacích cest a následnou převodní nedoslýchavostí, která je způsobena nedostatečnou ventilační funkcí Eustachovy trubice (Škodová, Jedlička, 2003). Odborníci v léčbě rozštěpů hrají nesmírně důleţitou roli jiţ od prenatálního období. Graf 21 a 22 uvádí kompletní sloţení multidisciplinárního týmu v čele s plastickým chirurgem, pediatrem, foniatrem a anesteziologem. Dalšími důleţitými odborníky pro respondentky jsou stomatologové, logopedi, ORL lékaři a genetici. Podle Leamerové a Eurocleft projektu patří do tohoto týmu ještě protetik, ortodont, sociální 7475 pracovník a především psycholog, kterého uvedly pouze 2 respondentky. Z důvodu léčby a s hlavním cílem komplexní péče se všem odborníkům daří kaţdého jedince bez problémů integrovat do společnosti (graf 23,24). Děti vše snáší velmi dobře a statečně. Je zde vidět, jaké mají zázemí doma a jak se umí se svými problémy vyrovnat. Pouze 13 % (2 respondentky) uvedly mírné komplikace (vztek a hněv). Na otázku, zda je dítě dnes vystaveno poniţování, nikdo neřekl ano. (graf 33). 4 respondentky zatím nemohly posoudit tuto situaci z důvodu nízkého věku dítěte. Dle výzkumu Kerekrétiové (2008) však bylo vystaveno výsměchu 40 % dětí a vzhled obličeje byl důvodem ve 14,4 %. Děti na výsměch reagovaly v 60,5 % agresí a ve 39,4 % si jiţ nechtěli děti v kolektivu hrát. Další otázky týkající se kvality ţivota dětí a rodin (graf 26 a 27) odpovídala většina respondentek, ţe narození dítěte s rozštěpovou vadou více ovlivnilo jejich vztahy mezi sebou navzájem, kdy jako rodina přehodnotili své cíle, jednání, priority a chování ve věcech ţivotně důleţitějších, emocionálních a zabezpečovacích. Otázky ohledně informovanosti o rozštěpové vadě, jeho léčbě, o neonatální operaci rtu a informace o dlouhodobé péči (graf 29, 30 a 31), většina respondentek hodnotila informace jako dostatečné, přínosné a uspokojující. Při dnešních moţnostech léčby a zvyšující se kvalifikaci zdravotnického personálu by se mělo budoucím matkám ve zdravotnických zařízeních dostat uspokojujícího mnoţství informací nejen o vrozené vadě, ale i o její léčbě a její délce, moţných komplikacích, způsobech léčby. Dnes je mnoho moţností dozvědět se o dané problematice co nejvíce informací a to nejen díky internetu, ale také díky svépomocným skupinám ve formě sdruţení. V České republice nyní existují občanské sdruţení Za novým úsměvem při FNKV v Praze a občanské sdruţení a nadační fond Šťastný úsměv v Brně FN USA, která se snaţí svým stávajícím, ale i čekajícím maminkám usnadnit a ulehčit, pro ně ze začátku těţší, situaci díky svým radám, pomoci a povzbuzením. Bohuţel pro zjištění konkrétní kvality ţivota u dětí s rozštěpem obličeje není dosud dotazník k dispozici. V roce 2007 se pokoušela skupina lékařů na mezinárodní úrovni získat data s hodnocením kvality ţivota od matek s dětmi od 2-12 let v zahraničí, v Americké Iowe a konkrétně podle typu rozštěpové vady. 7576 6 Závěr V rámci realizace mé práce bylo


text: dosaţeno jejích cílů: byla sesbírána a vyhodnocena data z dotazníku PedsQL 4.0 vypovídajícího o obecné kvalitě ţivota a vypracována data ze získaných standardizovaných rozhovorů. Touto bakalářskou prací jsem se chtěla dozvědět více informací ohledně dlouhodobé terapie, jaké hrozí komplikace při rozštěpových vadách obličeje, co s sebou přinášejí a také jak se na určité problémy připravit. Jaké komplikace, problémy, ale také radosti s sebou přinášejí různá období. Tato práce je celkovým souhrnem základních informací o rozštěpové vadě, jejím vzniku, prevenci, léčbě, je souhrnem komplikací ve fyzických, psychosociálních a výchovně-vzdělávacích aspektech, které s rozštěpovou vadou přicházejí do styku. Dále je zde zmíněno téma týkající kvality ţivota podmíněné zdravím. Na toto téma je v zahraničí publikováno nespočet monografií a článků, ale v Českém jazyce je to pouze pár základních kniţních publikací a jsou to především články, které nezahrnují celkové pojetí rozštěpové vady, ale zaměřují se pouze na určité téma. Tuto práci bych ráda věnovala všem, kteří se jakýmkoli způsobem podílejí na péči o děti s rozštěpovou vadou obličeje. 7677 7 Seznam použité literatury: 1) BALAŠOVÁ, Jana. Kapitoly z logopedie. Vyd. 1. Praha: Vysoká škola J. A. Komenského, 2003, 84 s. ISBN ) BORSKÝ, Jiří, Jiří KOZÁK, Miroslav TVRDEK et al. Rozštěpová vada v oblasti horního rtu. LKS: časopis České stomatologické komory. 2007, roč. 11, č. 11, s ISSN ) BRODER, Hillary L., STRAUSS, Ronald P.: Psychological problems and referrals among oral facial team patients. Journal of Rehabilitation [online]. 1991, vol. 57, [cit ], pp Dostupné z: 4) BURIAN, František. Chirurgie rozštěpů rtu a patra. Vyd.1. Praha: Státní zdravotnické nakl ) CLARREN, K. Starling, Barbara ANDERSON a Lynn WOLF. Feeding infants born with cleft lip, cleft palate, or cleft lip and palate. Cleft palate Jurnal. 1987, roč. 24, č. 3, s ) CURTIS, J.R. PATRICK, D.L. ENGELBERG, R.A., et al. Measure of the Quality of Dying and Death: Initial Validation Using After-Death Interviews with Family Members. J. Pain Sympt. Management, 2002, vol. 24, no.1, p ) DAMIANO, C. Peter et al. Health-Related Quality of Life Among Preadolescent Children With Oral Clefts:The Mother's Perspective. American Academy of Pediatrics. 2007, roč. 120, č. 2, s ISSN ) DRAGOMIRECKÁ, Eva, a Ctirad ŠKODA. Kvalita ţivota. Vymezení, definice a historický vývoj pojmu v sociální psychiatrii. ČS Psychiatrie., 1997, roč. 93, č. 2, s ISSN ) DUNOVSKÝ, Jiří. Sociální pediatrie: vybrané kapitoly; Psychické a sociální důsledky nemoci a zdravotního postiţení dítěte. Vyd. 1. Praha: Grada Publishing s.r.o., 1999, 284 s. ISBN ) DUŠKOVÁ, Markéta - Editor. Pokroky v sekundární léčbě nemocných s rozštěpem. Hradec Králové: Olga Čermáková, 2007, 176 s. ISBN ) DUŠKOVÁ, Markéta. Následné operace u nemocných s rozštěpem rtu a patra. In: DUŠKOVÁ, Markéta et al. Plastická chirurgie: učební texty pro studenty 3. LF. 1. vyd. 7778 V Praze: Univerzita Karlova, 3. lékařská fakulta, Klinika plastické chirurgie 3. LF a FNKV, 2010, s. 73. ISBN ) DVOŘÁK, Josef. Logopedický slovník: [terminologický a výkladový]. 3. dopl. a rozš. vyd. Ţďár nad Sázavou: Logopedické centrum, 2007, 248 s. Logopaedia clinica. ISBN ) DVOŘÁK, Zdeněk et al. Standardy multidisciplinární péče


text: o děti s rozštěpem obličeje. Česko-slovenská pediatrie. 2009, roč. 64, č. 5, s ISSN ) DVOŘÁK, Zdeněk. 2.díl - o spolupráci odborníků při léčbě rozštěpů. [online] [cit ]. Dostupné z: 15) ENDRIGA, C. Marya a Kathleen A. KAPP-SIMON.: Psychological issues in craniofacial care: state of the art. Cleft Palate Craniofacial Jurnal roč. 36, s ) FURLOW, Leonard T., Jr. Cleft palate repair by double opposing Z-plasty. Plastik and Reconstructive Surgery. 1986, roč. 78, s ) JANKOVSKÝ, Jiří. Ucelená rehabilitace dětí s tělesným a kombinovaným postiţením: somatopedická a psychologická hlediska. 2. vyd. Praha: Triton, 2006, 173 s. ISBN ) JESENSKÝ, Ján. Andragogika a gerontagogika handicapovaných. Vyd. 1. Praha: Univerzita Karlova, 2000, 354 s. ISBN ) KARMACHARYA, Jagajan. History of the Procedure. [online] [cit ]. Dostupné z: 20) KEREKRÉTIOVÁ, Aurélia. Orofaciálny rázštep v klinicko-logopedickej praxi. 2. vyd. Bratislava: Univerzita Komenského, 2000, 104 s. ISBN ) KEREKRÉTIOVÁ, Aurélia. Orofaciálny rázštep v klinicko-logopedickej praxi. 1. vyd. Bratislava: Univerzita Komenského, 1993, 102 s. ISBN ) KEREKRÉTIOVÁ, Aurélia. Terapie palatolalie a velofaryngeální dysfunkce. In: LECHTA, Viktor et al. Terapie narušené komunikační schopnosti. Vyd. 1. Překlad Jana Kříţová. Praha: Portál, 2005, 386 s. ISBN ) KEREKRÉTIOVÁ, Aurélia. Velofaryngální dysfunkce a palatolalie: [klinicko-logopedický aspekt]. Vyd. 1. Praha: Grada, 2008, 208 s. Pedagogika (Grada). ISBN ) KLENKOVÁ, Jiřina. Kapitoly z logopedie II a III. Brno: Paido - edice pedagogické literatury, 1998, 101 s. ISBN79 25) KLENKOVÁ, Jiřina. Logopedie: narušení komunikační schopnosti, logopedická prevence, logopedická intervence v ČR, příklady z praxe. Vyd. 1. Praha: Grada, 2006, 224 s. Pedagogika (Grada). ISBN ) KOLÍNOVÁ, Miroslava. Současné trendy péče o dítě s orofaciálním rozštěpem. Praktický lékař. 2011, roč. 91, č. 3, s ISSN ) KŘIVOHLAVÝ, Jaro. Psychologie nemoci. Vyd. 1. Praha: Grada, 2002, 198 s. ISBN ) KUTÁLKOVÁ, Dana a Daniela PALODOVÁ. Palatolalie a afázie: metodika reedukace. 1. vyd. Praha: Septima, 2007, 48 s. ISBN ) KUTÁLKOVÁ, Dana. Logopedická prevence: průvodce vývojem dětské řeči. Vyd. 4. Praha: Portál, 2005, 213 s. Speciální pedagogika (Portál). ISBN ) LEAMEROVÁ, Eva. Vrozené vady obličeje. In: DUŠKOVÁ, Markéta et al. Plastická chirurgie: učební texty pro studenty 3. LF. 1. vyd. V Praze: Univerzita Karlova, 3. lékařská fakulta, Klinika plastické chirurgie 3. LF a FNKV, 2010, s ISBN ) LEIFER, Gloria. Úvod do porodnického a pediatrického ošetřovatelství. 1. vyd. Praha: Grada, 2004, 951 s. ISBN ) LEJSKA, Mojmír. Poruchy verbální komunikace a foniatrie. Brno: Paido - edice pedagogické literatury, 2003, 160 s. ISBN ) MAREŠ, Jiří. Kvalita ţivota u dětí a dospívajících. Brno: MSD, 2006, 228 s. ISBN ) MAŠURA, Silvester. Logopédia I. Bratislava: SPN, ) MATĚJČEK, Zdeněk. Co, kdy a jak ve výchově dětí. Vyd. 1. Praha: Portál, 1996, 144 s. ISBN ) MCHAIK, N. Jiad, Guillaume LEVARD. Neonatal cleft lip repair psychological impact on mothers. Archiv de Pediatrie. 2006, roč. 13, č. 4, s ) MILLARD, David Ralph, Jr. A primary camouflage of the unilateral harelook. In: Skoog T. (ed). Transactions of the First International Congress of Plastic Surgery. Baltimore: Williams & Wilkins, 1957, s ) MKN 10 (Mezinárodní klasifikace nemocí); Mezinárodní statistická klasifikace nemocí


text: a přidruţených zdravotních problémů. Mzcr [online] [cit ]. Dostupné z: 7980 39) O rozštěpech. In: Rozštěpy [online] [cit ]. Dostupné z: 40) PETERKA, Miroslav a Boţena NOVOTNÁ. Úvod do teratologie: příčiny a mechanizmy vzniku vrozených vad. 1. vyd. Praha: Karolinum, 2010, 89 s. ISBN ) PETERSON-FALZONE, Sally J, Mary A HARDIN-JONES, Michael P KARNELL a Betty Jane MCWILLIAMS. Cleft palate speech. 3rd ed. /. St. Louis: Mosby, c2001, 371 s. ISBN ) RANADALL, Peter. A triangular flap operation for the primary repair of unilateral clefts of the lip. Plastik and Reconstructive Surgery. 1959, roč. 23, s ) RENOTIÉROVÁ, Marie a Libuše LUDÍKOVÁ. Speciální pedagogika. 4. vyd. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 2006, 313 s. Učebnice (UP Olomouc). ISBN ) RICHMAN, Lynn C., ELIASON, Michéle J.: Psychological Characteristics Associated with Cleft Palate. In: MOLLER, Karlind T. a Clark D. STARR. Cleft palate: interdisciplinary issues and treatment. Austin, Tex.: Pro-Ed, c1993, str ISBN ) SLADE, P., D. EMERSON a E. FREEDLANDER. A longitudinal comparison of the psychological impact on mothers of neonatal and 3 month repair og cleft lip. British of Jurnal Plastic Surgery. 1999, roč. 52, č. 1, s ) SLOVÁČEK, Ladislav, Brigita SLOVÁČKOVÁ, Martin JEBAVÝ et al. Kvalita ţivota nemocných - jeden z důleţitých parametrů komplexního hodnocení léčby. Vojenské zdravotnické listy: vědecký orgán Čs. Vojenských Lékařů, Vet. Lékařů a Lékárníků. 2004, roč. 33, č. 1, s ISSN ) SOVÁK, Miloš. Logopedie. Praha: Státní pedagogické nakl a ) STOMATEAM. Kyselina listová můţe předcházet rozštěpu rtu a patra. StomaTeam [online] [cit ]. Dostupné z: 49) ŠKODOVÁ, Eva a Ivan JEDLIČKA et al.: Poruchy hlasu a řeči při vrozených anomáliích orofaciálního systému. In: ŠKODOVÁ, Eva a Ivan JEDLIČKA et al.: Klinická logopedie. Vyd. 1. Praha: Portál, 2003, s ISBN ) The WHOQOL Group. The World Health Organization Quality of Life assessment (WHOQOL): Measuring quality of life [online]. c1997 [cit ]. Dostupné z: 8081 51) TURNER, Sarah. R., RUMSEY, Nicky, SANDY, Jonathan R.: Psychological aspects of cleft lip and palate. European Journal of Orthodontics [online]. 1998, no. 20 [cit ], pp Dostupné z: 52) TVRDEK, Miroslav a Miroslav FÁRA. Připomenutí výročí prof. Františka Buriana (125 let od narození). Acta chirurgiae orthopaedicae et traumatologiae Čechoslovaca. 2007, roč. 74, č. 6, s ISSN ) VAĎUROVÁ, Helena a Pavel MÜHLPACHR. Kvalita ţivota: teoretická a metodologická východiska. 1. vyd. Brno: Masarykova univerzita v Brně, 2005, 143 s. ISBN ) VAĎUROVÁ, Helena. Vliv nelékařských sluţeb na kvalitu ţivota pečovatelů o děti s onkologickým onemocněním. Brno, Disertační práce. Masarykova Univerzita; Pedagogická fakulta. Vedoucí práce doc. PhDr. Pavel Mühlpacher. 55) VÁGNEROVÁ, Marie. Psychopatologie pro pomáhající profese. Variabilita a patologie lidské psychiky. 1.vyd. Praha: Portál, 1999, 444 s. ISBN ) VÁGNEROVÁ, Marie. Základy psychologie. Vyd. 1. V Praze: Karolinum, 2007, 356 s. ISBN ) VARNI, W. James, Tasha M.BURWINKLE a Michael SEID. The PedsQL 4.0 as a pediatric population health measure: feasibility, reliability and validity. Ambulatory pediatrics: the official journal of the Ambulatory Pediatric Association. 2003b, roč. 3, č. 6, s ISSN ) VOHRADNÍK, Miloš. Historie léčby rozštěpových vad obličeje. Diagnostika a


text: terapie poruch komunikace: víceoborové odborné periodikum pro oblast normy a patologie mezilidské komunikace, rozvoje diagnostických a terapeutických postupů u poruch řeči, jazykového systému a komunikačních schopností. 2001a, roč. 4, č. 2, s ISSN ) VOHRADNÍK, Miloš. Poruchy řečové komunikace u velofaryngeální insuficience: hlas, řeč a sluch u dětí s rozštěpovými vadami obličeje. 1. vyd. Panenské Břeţany: SCRIPTORIUM, 2001b, 134 s. ISBN ) VOKURKA, Martin. Velký lékařský slovník. 5. aktualiz. vyd. Praha: Maxdorf, 2005c, 1001 s. ISBN82 61) VOKURKOVÁ, Jitka et al. Vývoj neonatální péče a zhodnocení zkušeností prvních pěti let operací rozštěpu rtu v neonatálním období. Československá pediatrie. 2011, roč. 66, č. 6, s ISSN ) VRTÍŠKOVÁ, Jitka. Péče o děti s rozštěpovými vadami In: Děti a my: časopis pro rodiče, učitele a pracovníky pomáhajících profesí. Praha, 2003, roč. 33, č. 2, s ISSN ) VYMĚTAL, Jan. Lékařská psychologie. 3. aktualiz. vyd., 1. vyd. v nakl. Portál. Praha: Portál., 2003, 397 s. ISBN X. 64) WHO : World Health Organization; 1948, [online]. [cit ]. Dostupné z: 8283 8 Klíčová slova Rozštěp rtu Celkový rozštěp rtu a patra Zdravotní komplikace Psychosociální komplikace Výchovně vzdělávací komplikace Kvalita ţivota podmíněná zdravím 8384 9 Přílohy 9.1 Seznam příloh Tabulka 1: Příčiny vzniku rozštěpových vad (Škodová, Jedlička, 2003, Balášová, 2003) Tabulka 2: Klasifikace rozštěpových vad obličeje dle MKN 2, 10 revize Tabulka 3: Orientační harmonogram léčebné péče o rozštěpové pacienty ve FN USA v Brně Tabulka 4. průměrná hodnota Obrázek 1: Fyziologický a patologický vývoj embrya Obrázek 2: Foramen incisivum Hraniční bod k rozlišení rozštěpové vady dle Kernahana a Starka Obrázek 3: Typy orofaciálních rozštěpů Graf 1. Tělesné zdraví a činnosti, věk 5-7 let Graf 2. Emocionální zdraví, věk 5-7 let Graf 3. Společenské činnosti, věk 5-7 let Graf 4. Školní činnosti- věk 5-7 let Graf 5. Tělesné zdraví a činnosti, věk 8-12 let Graf 6. Emocionální zdraví, věk 8-12 let Graf 7. Společenské činnosti, věk 8-12 let Graf 8. Školní činnosti, věk 8-12 let Graf 9. Tělesné zdraví a činnosti, věk let Graf 10. Emocionální zdraví, věk let Graf 11. Společenské činnosti, věk let Graf 12. Školní činnosti, věk let Graf 13. Tělesné zdraví a činnosti, věk 2-4 roky Graf 14. Emocionální zdraví, věk 2-4 let Graf 15. Společenské činnosti, věk 2-4 roky Graf 16. Předškolní činnosti, věk 2-4 roky Graf 17. Kolik je let dítěti? Graf 18. Který typ rozštěpu má dítě? Graf 19. Kdy bylo dítě prvně operováno? Graf 20. Vyskytla se určitá komplikace u dítěte po propuštění do domácí péče? Graf 21. Kdo z odborníků se dodnes podílel na péči dítěte? Graf 22. Jste v kontaktu se specialisty v okolí bydliště? Graf 23. Je automaticky dítě bráno do sociálního prostředí? Graf 24. Jak se dítě vyrovnává s rozštěpem i s jeho léčbou? Graf 25. Ovlivnění kvality ţivota biologickými, psychosociálními potřebami? Graf 26. Má okolí vliv na kvalitu ţivota dítěte a rodiny (rodina, sousedé, kamarádi, škola)? Graf 27. Ovlivnila rozštěpová vada rodinný ţivot, cíle, hodnoty, očekávání, priority či sociální stav? Graf: 28: Kde se narodilo Vaše Dítě?85 Graf: 29: Poskytl vám zdravotnický


text:
personál dostatek informací o rozštěpové vadě a komplexní péči? Graf: 30: Byla jste dostatečně informována o výkonu a průběhu první operace? Graf: 31: Měla jste dostatek informací o dlouhodobé péči a léčbě při propouštění z nemocnice? Graf: 32: Do kterého typu zařízení dítě chodí? Graf: 33: Je dítě vystaveno výsměchu, stresu, poniţování ve společnosti? Graf: 34. Jaké je pohlaví dítěte? Graf: 35: Myslíte, ţe čeká na dítě plnohodnotný ţivot s rovnými příleţitostmi a podmínkami? Příloha 1: PesQL 4.0 Generic Core Scale, dotazník obecné kvality ţivota pro rodiče dětí ve věku 2-4 roky (Varni 2004) Příloha 2: PesQL 4.0 Generic Core Scale, obecné kvality ţivota pro děti ve věku 5-7 let (Varni 2004) Příloha 3: PesQL 4.0 Generic Core Scale, obecné kvality ţivota pro rodiče dětí ve věku 5-7 let (Varni 2004) Příloha 4: PedsQL 4.0 Generic Core Scale, dotazník obecné kvality ţivota pro děti ve věku 8-12 let (Varni 2004) Příloha 5: PedsQL 4.0 Generic Core Scale, dotazník obecné kvality ţivota pro rodiče dětí ve věku 8-12 let (Varni 2004) Příloha 6: PedsQL 4.0 Generic Core Scale, dotazník obecné kvality ţivota pro děti ve věku let (Varni 2004) Příloha 7: PedsQL 4.0 Generic Core Scale, dotazník obecné kvality ţivota pro rodiče dětí ve věku let (Varni 2004) Příloha 8. STRUKTUROVANÝ ROZHOVOR: KVALITA ŢIVOTA RODINY S ROZŠTĚPEM Příloha 9: Oslovovací dopis 86 Obrázek 1: Fyziologický a patologický vývoj embrya týden nákres Fyziologický a patologický vývoj 6 7 týden Patro se vyvíjí z 2 základů primárního patra a sekundárního patra. Primárí patro vzniká vzájemným splýváním mediálních nasálních výběţků v šestém týdnu vývoje, které vytvoří premaxilární část maxily (úsek před foramen incisivum). Sekundární patro se formuje po horizontalizaci laterálních palatinálních výběţků maxily srůstem s primárním patrem a nosním septem. Celý proces formování patra je ukončen aţ ve 12 týdnu těhotenství srůstem uvuly (fétus délky 80 mm). V oblasti linie srůstu laterálních patrových výběţků vzniká středový šev raphe palatinum týden Poruchou utváření sekundárního patra vzniká izolovaný rozštěp patra od uvuly proximálně v rozsahu daném tíţí vady. Příčinou vzniku rozštěpu je buď porucha horizontalizace patrových desek při nedostatečném supraliguálním prostoru v 8. týdnu gravidity, nebo hypoplázie patrových desek produkující vznik rozštěpu patra v týdnu gravidity. Zdroj: Dvořák Zděněk, Brno 2009, Disertační práce, Klinika plastické a estetické chirurgie v Brně Obrázek 2: Foramen incisivum Hraniční bod k rozlišení rozštěpové vady dle Kernahana a Starka Zdroj: Zobrazit více
 10leté zkušenosti s korekcí rozštěpu maxilofaciální oblasti u novorozenců Borský J., Jurovčík M., Černý M, Velemínská J., Biskupová V., Skřivan J., Straňák Z., Janota J., Zach J., Peterková R., Peterka Více Časná ultrazvuková diagnostika rozštěpových vad obličeje u plodu
 Časná ultrazvuková diagnostika rozštěpových vad obličeje u plodu MUDr. Vlašín P., MUDr. Pavková Š., Centrum prenatální diagnostiky Brno, Veveří 39, 60200, Brno www.prenatal.cz cpd@prenatal.cz Vyšetření Více Downův syndrom. Renata Gaillyová OLG FN Brno
 VÝUKOVÝ MATERIÁL: VY_32_INOVACE_ DUM 1, S 20 JMÉNO AUTORA: DATUM VYTVOŘENÍ: 25.1. 2013 PRO ROČNÍK: OBORU: VZDĚLÁVACÍ OBLAST. TEMATICKÝ OKRUH: TÉMA: Bc. Blažena Nováková 2. ročník Předškolní a mimoškolní Více PREVENCE ZUBNÍHO KAZU A
 PREVENCE ZUBNÍHO KAZU


text:
A HYPOPLAZIE ZUBNÍ SKLOVINY U PŘEDČASNĚ NAROZENÝCH DĚTÍ Fakultní nemocnice Olomouc Novorozenecké oddělení Oddělení intermediární péče Vypracovala: Miroslava Macelová a Světlana Slaměníková Více 2 Vymezení normy... 21 Shrnutí... 27
 Obsah Předmluva ke druhému vydání........................ 15 Č Á ST I Základní okruhy obecné psychopatologie............... 17 1 Úvod..................................... 19 2 Vymezení normy.............................. Více http://www.vrozene-vady.cz
 Primární prevence vrozených vývojových vad MUDr. Antonín Šípek,CSc., odd. lékařské genetiky, Fakultní Thomayerova nemocnice v Praze Vrozená vada je následek nebo projev abnormálních vývojových pochodů, Více Péče na úseku stomatologie I.
 Péče na úseku stomatologie I. Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje duben 2011 Bc. Zouharová Klára Stomatologie lékařský obor, zabývající se Více Mgr. Miroslav Raindl
 Mgr. Miroslav Raindl Středisko poskytuje služby Poradenské, odborné informace apod. Mediace mezi klientem a jeho rodiči aj. Diagnostické Vzdělávací Speciálně pedagogické a psychologické Výchovné a sociální Více 3. Výdaje zdravotních pojišťoven
 3. Výdaje zdravotních pojišťoven Náklady sedmi zdravotních pojišťoven, které působí v současné době v České republice, tvořily v roce 2013 více než tři čtvrtiny všech výdajů na zdravotní péči. Z pohledu Více Metodické doporučení č.j. 14 712/2009-61 k zabezpečení logopedické péče ve školství
 Metodické doporučení č.j. 14 712/2009-61 k zabezpečení logopedické péče ve školství Metodické doporučení se týká podmínek organizačního zabezpečení logopedické péče v resortu školství (dále jen logopedická Více Ošetřování dítěte a prevence ve stomatologii. Mgr. Marcela Křiváková
 Ošetřování dítěte a prevence ve stomatologii Mgr. Marcela Křiváková Dětská stomatologie: Vznikla z potřeby poskytnout dětem systémově koncipovanou péči o orální zdraví na bázi vědeckých poznatků zaměřenou Více MASARYKOVA UNIVERZITA
 MASARYKOVA UNIVERZITA PEDAGOGICKÁ FAKULTA Katedra speciální pedagogiky Názory rodičů dětí s orofaciálními rozštěpy na ranou intervenci Bakalářská práce Brno 2013 Vedoucí bakalářské práce: PhDr. Pavla Sychrová, Více Úvodem Ontogeneze v psychologii 2 Psychologie nemocných
 Obsah Úvodem... 9 1 Ontogeneze v psychologii... 11 Obecné zákonitosti psychického vývoje... 11 Vliv dědičnosti a prostředí... 11 Obecné zákonitosti vývoje... 12 Zrání a učení... 13 Přehled jednotlivých Více LÉKAŘSKÉ OBORY A JEJICH NÁPLŇ
 Koncepce oboru Dětská chirurgie Deklarace dětské chirurgie podle světové federace společností pediatrických chirurgů (W.O.F.A.P.S.): Děti nejsou jen malí dospělí a mají interní i chirurgické problémy a Více Vyhodnocení dotazníků Kvalita očima pacientů
 TERMÍNY Změna termínu či místa konání vyhrazena. Aktuální informace naleznete vždy na našich webových stránkách www.ieducare.com. Název Datum Čas Místo Agresivita a agrese v současné společnosti 18.12.2007 Více Duševní hygiena. Mgr. Kateřina Vrtělová. Občanské sdružení Gaudia proti rakovině v Praze a v Brně. www.gaudia.org./rakovina
 Klinické ošetřovatelství zdroj www.wikiskripta.eu úprava textu Ing. Petr Včelák vcelak@kiv.zcu.cz Obsah 1 Klinické ošetřovatelství... 3 1.1 Psychiatrická ošetřovatelská péče... 3 1.1.1 Duševní zdraví... Více Obecným obsahem poradenských služeb je tedy činnost přispívající
 A. Koncepce činnosti, aktivity, orientace B.1. Základní charakteristika zařízení Pedagogicko-psychologická poradna (PPP) zajišťuje spektrum psychologických a speciálně pedagogických služeb, které jsou Více 1. Pojetí speciálně pedagogické diagnostiky
 SPECIÁLNĚ PEDAGOGICKÁ DIAGNOSTIKA 1. Pojetí speciálně pedagogické diagnostiky Cílem je poznání člověka s postižením. Cílem není léčba, ale výchova a vzdělávání. Diagnostika zkoumá průběh vývoje člověka. Více Činnost oboru diabetologie, péče o diabetiky v roce 2007. Activity of the branch of


text:
diabetology, care for diabetics in 2007
 KLÍČOVÉ KOMPETENCE V OBLASTI ZDRAVÉHO ŢIVOTNÍHO STYLU SEMINÁŘ POŘÁDÁ: REGIONÁLNÍ KONZULTAČNÍ CENTRUM PRO ÚSTECKÝ KRAJ: LEKTOR SEMINÁŘE: MGR. BC. ANNA HRUBÁ GARANT SEMINÁŘE: ING. MICHAELA ROZBOROVÁ Obsah Více Děti s perinatální zátěží - multidisciplinární péče jako základ sekundární a terciární prevence
 Děti s perinatální zátěží - multidisciplinární péče jako základ sekundární a terciární prevence MUDr. Martina Kašparová Centrum komplexní péče pro děti s poruchami vývoje, Pediatrická klinika 2.LF UK a Více Obsah a časové rozmezí všeobecné preventivní prohlídky dětí
 Obsah a časové rozmezí všeobecné preventivní prohlídky dětí Systém preventivních prohlídek v ČR je dlouhodobě propracovaný preventivní program, který umožňuje u Vašeho dítěte odhalit a včas léčit nejrůznější Více Stomatologická péče v Jihomoravském kraji
 Stomatologická péče v Jihomoravském kraji porovnání s ČR a ostatními moravskými kraji ÚZIS ČR Jihomoravský krajský odbor MUDr. Jaroslava Pazourková Úvodem Péče poskytovaná praktickým zubním lékařem patří Více VZDĚLÁVACÍ PROGRAMY PRO UČITELE ODBORNÝCH PŘEDMĚTŮ NA STŘEDNÍCH ZDRAVOTNICKÝCH ŠKOLÁCH
 Maturitní témata Předmět: Ošetřovatelství 1. Ošetřovatelství jako vědní obor - charakteristika a základní rysy - stručný vývoj ošetřovatelství - významné historické osobnosti ošetřovatelství ve světě - Více 14. 1. 2013. Popis využití: Výukový materiál s úkoly pro žáky s využitím dataprojektoru,
 VY_32_INOVACE_PSYPS13260ZAP Výukový materiál v rámci projektu OPVK 1.5 Peníze středním školám Číslo projektu: CZ.1.07/1.5.00/34.0883 Název projektu: Rozvoj vzdělanosti Číslo šablony: III/2 Datum vytvoření: Více Hygiena a školní zdravotnictví. Ontogeneze člověka
 Hygiena a školní zdravotnictví Ontogeneze člověka věk Oplození 0 Prenatální období (celková délka v průměru 280 dní, 40 týdnů, 10 lunárních měsíců Embryonální období Fetální období Začátek 2. týdne konec Více ZÁSADY PRÁCE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY
 ZÁSADY PRÁCE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY DEFINICE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY Operace kýly je jedním z nejčastějších chirurgických výkonů nejen v ČR, ale i v Evropě a ve světě s nemalým sociálním i ekonomickým dopadem Více ORTODONCIE. 1. Cíl specializačního vzdělávání. 2. Minimální požadavky na specializační vzdělávání
 ORTODONCIE 1. Cíl specializačního vzdělávání Cílem specializačního vzdělávání v oboru ortodoncie je získání potřebných teoretických znalostí a praktických dovedností v oblasti diagnostiky, indikací, plánování Více Děti hospitalizované v nemocnicích ČR v letech 1999-2001
 Aktuální informace Ústavu zdravotnických informací a statistiky České republiky Praha 30.5.2003 32 Děti hospitalizované v nemocnicích ČR v letech 1999-2001 Předkládaná data se týkají všech dětí, ve věku Více Činnost oboru diabetologie, péče o diabetiky v roce Activity of the branch of diabetology, care for diabetics in 2006
 Aktuální informace Ústavu zdravotnických informací a statistiky České republiky Praha 5. 11. 2007 55 Činnost oboru diabetologie, péče o diabetiky v roce 2006 Activity of the branch of diabetology, care Více Jak se objednat na vyšetření?
 Jak se objednat na vyšetření? Ke genetické konzultaci nebo vyšetření v těhotenství odesílá praktický lékař, specialista nebo ošetřující gynekolog, který vystaví žádanku k vyšetření. Vyšetření provedená Více O b s a h : Úvod. Struktura a obsah profilové části maturitní zkoušky. Maturitní témata povinné profilové zkoušky
 O b s a h : Úvod Struktura a obsah profilové části maturitní zkoušky Maturitní témata povinné profilové zkoušky Hodnocení zkoušek profilové části maturitní zkoušky


text:
Úvod Studijní obor SOCIÁLNÍ ČINNOST připravuje Více Internalizované poruchy chování
 Internalizované poruchy chování VOJTOVÁ, V. Inkluzivní vzdělávání žáků v riziku a s poruchami chování jako perspektiva kvality života v dospělosti. Brno: MSD, 2010 ISBN 978-80-210-5159-1 Internalizované Více Management porodní asistence. Věra Vránová Ústav teorie a praxe ošetřovatelství LF UP v Olomouci
 Management porodní asistence v České republice Věra Vránová Ústav teorie a praxe ošetřovatelství LF UP v Olomouci Mezinárodn rodní definice porodní asistentky Porodní asistentka je osoba, která byla řádně Více Hodnocení žáků základní školy speciální vyjadřuje míru zvládnutí vědomostí a dovedností a stupeň samostatnosti žákovy činnosti.
 Pravidla pro hodnocení ţáka Úvod Hodnocení ţáků je součástí běţné výchovně vzdělávací činnosti pedagogických pracovníků, kterou vykonávají podle dohodnutých pravidel ve výuce i mimo ni. Hodnocení, probíhající Více OBSAH SEXUÁLNĚ REPRODUKČNÍ ZDRAVÍ - OBECNÁ TÉMATA
 ÚVOD 12 ODDÍL I SEXUÁLNÍ ZRÁNÍ A FORMOVÁNÍ SEXUÁLNÍ IDENTITY 1 Prenatální vývoj 16 1.1 Prenatální vývoj a diferenciace pohlaví 16 1.2 Prenatální vývoj 31 1.3 Časné těhotenské ztráty 35 2 Porod 42 2.1 Prenatální Více Huntingtonova choroba
 Huntingtonova choroba Renata Gaillyová OLG FN Brno Huntingtonova choroba je dědičné neurodegenerativní onemocnění mozku, které postihuje jedince obojího pohlaví příznaky se obvykle začínají objevovat mezi Více Ukázka knihy z internetového knihkupectví
 TRITON Psychologická setkávání Jan Poněšický Psychosomatika pro lékaře, psychoterapeuty i laiky Souvislosti mezi zvládáním životních problémů, tělesným zdravím a nemocí Jan Poněšický Psychosomatika pro Více Neurochirurgická a neuroonkologická klinika 1. LF UK a ÚVN. Mgr Marta Želízková Vrchní sestra
 Neurochirurgická a neuroonkologická klinika 1. LF UK a ÚVN Mgr Marta Želízková Vrchní sestra Historie kliniky Neurochirurgická klinika ÚVN Praha vznikla 29. října 1959. Zakladatelem kliniky byl generálmajor Více Vrozené vady u narozených v roce Congenital malformations in births in year 2011
 Aktuální informace Ústavu zdravotnických informací a statistiky České republiky Praha 7. 10. 2013 47 Souhrn Vrozené vady u narozených v roce 2011 Congenital malformations in births in year 2011 V roce Více Poruchy řeči Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
 Poruchy řeči Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Leden 2010 Mgr.Ladislava Ulrychová ŘEČ Typicky lidská duševní funkce Umoţňuje komunikovat Více http://vtm.zive.cz/aktuality/vzorek-dna-prozradi-priblizny-vek-pachatele
 http://vtm.zive.cz/aktuality/vzorek-dna-prozradi-priblizny-vek-pachatele Autorem materiálu a všech jeho částí, není-li uvedeno jinak, je Mgr. Eva Strnadová. Dostupné z Metodického portálu www.rvp.cz ; Více 4. Kulatý stůl na téma: Systém prevence a léčby dekubitů v ČR. Světový den STOP dekubitům
 4. Kulatý stůl na téma: Systém prevence a léčby dekubitů v ČR Světový den STOP dekubitům Brno, 12. 11. 2016 Dekubity/proleženiny téma NEJEN pro zdravotnictví Uspořádání již 4. Kulatého stolu je známkou Více KVALITA OČIMA PACIENTŮ psychiatrické léčebny - II. díl
 KVALITA OČIMA PACIENTŮ psychiatrické léčebny - II. díl Měření kvality zdravotní ve vybraných psychiatrických léčebnách přímo řízených MZ ČR Únor 2010 / Závěrečná zpráva z projektu / Řešitel projektu: RNDr. Více Možnosti terapie psychických onemocnění
 Možnosti terapie psychických onemocnění Pohled do světa psychických poruch a onemocnění a jejich léčby bez použití léků. Mgr.PaedDr.Hana Pašteková Rupertová Psychiatrická léčebna Kroměříž Osobnost Biologická Více http://www.vrozene-vady.cz
 Prevence


text:
vrozených vad z pohledu genetika MUDr. Vladimír Gregor, RNDr. Jiří Horáček odd. lékařské genetiky, Fakultní Thomayerova nemocnice v Praze Genetické poradenství Klinická genetika se zabývá diagnostikou Více CENTRUM KÝLY ZÁSADY PRÁCE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY PRO ŘEŠENÍ
 CENTRUM PRO ŘEŠENÍ KÝLY ZÁSADY PRÁCE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY DEFINICE CENTRA PRO ŘEŠENÍ KÝLY Operace kýly je jedním z nejčastějších chirurgických výkonů nejen v ČR, ale i v Evropě a ve světě s nemalým sociálním Více Univerzita Karlova v Praze Pedagogická fakulta
 Univerzita Karlova v Praze Pedagogická fakulta Zajištění interdisciplinárního přístupu z pohledu rodičů dětí s orofaciálním rozštěpem The implementation of the interdisciplinary approach from the perspective Více SMĚRNICE č.503 /2013. Poradenské služby ve škole
 SMĚRNICE č.503 /2013 Poradenské služby ve škole Obsah: ČL.1 - ČL.2 - ČL.3 - ČL.4 - ČL.5 - ČL.6 - ČL.7 - ČL.8 - ČL.9 - ČL.10 - ČL.11 - Úvod Obsah poradenských služeb Pracovníci poskytující poradenské služby Více Vladana Skutilová, OLG FN Hradec Králové
 Vladana Skutilová, OLG FN Hradec Králové Proč KBT v genetickém poradenství? skloubení medicínského a psychoterapeutického pohledu těhotenství obecně radostná doba, ve skutečnosti řada vyšetření přinášejících Více Příloha č. 1: Tabulka 31 PŘÍZNAKY. U dětí nepřibírání na váze a pomalý růst, hubnutí, apatie, únava a neklid. Celkové
 Příloha č. 1: Tabulka 31 PŘÍZNAKY Celkové Interní U dětí nepřibírání na váze a pomalý růst, hubnutí, apatie, únava a neklid. Anémie z nedostatku železa, nadýmání, nevolnost, bolest břicha, krvácivost, Více Studijní program : Bakalář ošetřovatelství - prezenční forma
 Studijní program : Bakalář ošetřovatelství - prezenční forma Zařazení výuky : 2. ročník, 3. semestr Rozvrh výuky : 24 hodin seminářů Způsob ukončení : Zkouška po ukončení praktické části výuky v letním Více REHABILITACE NA ORTOPEDICKÉM ODDĚLENÍ. Mgr. Michaela Veselá KTLR FNUSA
 REHABILITACE NA ORTOPEDICKÉM ODDĚLENÍ Mgr. Michaela Veselá KTLR FNUSA Definice rehabilitace Dle WHO: RHB zahrnuje všechny prostředky, směřující ke zmírnění tíže omezujících a znevýhodňujících stavů a umožňuje Více Vestibulární clona k odstranění zlozvyků u dětí
 Vestibulární clona k odstranění zlozvyků u dětí - cucání palce - sání rtů - navyklé dýchání ústy - používání dudlíku - cpaní jazyka mezi zuby Sací zlozvyky deformují dentální oblouk, a to především do Více Obsah. Předmluva k českému vydání 11 Úvodem 13
 Obsah Předmluva k českému vydání 11 Úvodem 13 KAPITOLA 1 Metody a techniky logopedické terapie, principy jejich aplikace (Viktor Lechta) 15 1.1 Trendy vývoje 16 1.2 Vymezení 18 1.3 Východiska 20 1.4 Cíle Více TEMATICKÉ OKRUHY K STÁTNÍ ZAVĚREČNÉ ZKOUŠCE AKADEMICKÝ ROK 2010/2011
 TEMATICKÉ OKRUHY K STÁTNÍ ZAVĚREČNÉ ZKOUŠCE AKADEMICKÝ ROK 2010/2011 STUDIJNÍ PROGRAM: Ošetřovatelství 53-41-B STUDIJNÍ OBOR: Všeobecná sestra R009 FORMA STUDIA: Prezenční PŘEDMĚT: BEHAVIORÁLNÍ VĚDY 1. Více Obezita v evropském kontextu. Doc. MUDr. Vojtěch Hainer, CSc. Ředitel Endokrinologického ústavu
 Obezita v evropském kontextu Doc. MUDr. Vojtěch Hainer, CSc. Ředitel Endokrinologického ústavu OBEZITA CELOSVĚTOVÁ EPIDEMIE NA PŘELOMU TISÍCILETÍ 312 milionů lidí na světě je obézních a 1,3 miliardy lidí Více 1. Vymezení normality a abnormality 13
 Úvod 11 1. Vymezení normality a abnormality 13 1.1 Druhy norem 15 Statistická norma 15 Sociokulturní norma 17 Funkční pojetí


text:
normality 19 Zdraví jako norma 20 M ediální norma 21 Ontogenetická norma 21 Více ZDRAVOTNÍ STAV V OSMNÁCTI MĚSÍCÍCH
 P N 18 /4 Světová zdravotnická organizace, Kodaň, Dánsko Ústav zdraví dítěte při Univerzitě v Bristolu, Velká Británie Výzkumné pracoviště preventivní a sociální pediatrie, Lékařská fakulta, Masarykova Více PORADENSKÁ ŠKOLA W. GLASSERA: REALITY THERAPY
 PORADENSKÁ ŠKOLA W. GLASSERA: REALITY THERAPY PRO PORADENSKOU PRAXI NENÍ NIC PRAKTIČTĚJŠÍHO NEŢ DOBRÁ TEORIE Proto odborná výuka poradců má obsahovat především teoretické principy, na jejichţ základě lze Více Chrup člověka EU peníze středním školám Didaktický učební materiál
 Chrup člověka EU peníze středním školám Didaktický učební materiál Anotace Označení DUMU: VY_32_INOVACE_BI1.19 Předmět: Biologie Tematická oblast: Biologie člověka Autor: RNDr. Marta Najbertová Datum vytvoření: Více Studie o zkušenostech se špatným zacházením v dětském věku (ACE) realizovaná v ČR Úvodem. Velemínský Miloš
 Studie o zkušenostech se špatným zacházením v dětském věku (ACE) realizovaná v ČR Úvodem Velemínský Miloš Realizace studie v rámci Dvouleté smlouvy o spolupráci mezi Ministerstvem zdravotnictví ČR a Regionálním Více Člověk a společnost. 10. Psychologie. Psychologie. Vytvořil: PhDr. Andrea Kousalová. www.isspolygr.cz. DUM číslo: 10. Psychologie.
 školní vzdělávací program Asistent zubního technika Asistent zubního technika Střední zdravotnická škola a vyšší odborná škola zdravotnická Karlovy Vary Zřizovatel: Krajský úřad Karlovarského kraje, Závodní Více HOSPICOVÁ PÉČE. Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
 HOSPICOVÁ PÉČE Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Srpen, 2010 Bc. Höferová Hana HOSPICOVÁ PÉČE Bc. Höferová Hana Hospicová péče Je to forma Více Psychologická problematika nemocných Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
 Psychologická problematika nemocných Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Srpen 2009 Mgr.Ladislava Ulrychová Rozdíly mezi postojem nemocného Více Výběr z nových knih 11/2007 psychologie
 Výběr z nových knih 11/2007 psychologie 1. Mé dítě si věří. / Anne Bacus-Lindroth. -- Vyd. 1. Praha: Portál 2007. 159 s. -- cze. ISBN 978-80-7367-296-6 dítě; výchova dítěte; strach; úzkost; sebedůvěra; Více Komplexní léčba dětí s DMO (CP) a jinými neurogenními postiženími v LÁZNÍCH TEPLICE
 Komplexní léčba dětí s DMO (CP) a jinými neurogenními postiženími v LÁZNÍCH TEPLICE Smetana V., Smetana P. Klinika CLT Teplice Ortopedická klinika UK 2. LF FN v Motole Praha 5 Richard z Yorku, pozdější Více Vytvoření sítě služeb péče o osoby s duševním onemocněním na území Karlovarského kraje. Mgr. Barbora Wenigová Karlovy Vary, Kulatý stůl, 6.2.
 Vytvoření sítě služeb péče o osoby s duševním onemocněním na území Karlovarského kraje Mgr. Barbora Wenigová Karlovy Vary, Kulatý stůl, 6.2.2013 Člověk s duševní nemocí Vítáme zástupce: sociálních služeb Více Všeobecná fakultní nemocnice v Praze U Nemocnice 2, Praha 2
 Poslední aktualizace 6. května 2016. Klinika Oční klinika Vyšetření, výkon Vyšetření dětského pacienta Vyšetření v makulární poradně Neurooftalmologické vyšetření Oftalmodiabetologické vyšetření Vyšetření Více Vyšší odborná škola a Střední škola Varnsdorf, příspěvková organizace. Šablona 16 VY 32 INOVACE 0114 0316
 Vyšší odborná škola a Střední škola Varnsdorf, příspěvková organizace Šablona 16 VY 32 INOVACE 0114 0316 VÝUKOVÝ


text:
MATERIÁL Identifikační údaje školy Vyšší odborná škola a Střední škola, Varnsdorf, příspěvková Více Výchovně-vzdělávací terapie pro děti se speciálními potřebami v Rumunsku
 Výchovně-vzdělávací terapie pro děti se speciálními potřebami v Rumunsku Jeden ze základních principů speciálního vzdělávání je princip zajištění jednoty výuky, výchovy, kompenzace, zotavení a (nebo) převýchovy. Více Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.5.00/34.0649
 Výukový materiál zpracován v rámci projektu EU peníze školám Název školy: Střední zdravotnická škola a Obchodní akademie, Rumburk, příspěvková organizace Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.5.00/34.0649 Více Ergonomické aspekty a výskyt muskuloskeletálních onemocnění zubních lékařů v ČR.
 Ergonomické aspekty a výskyt muskuloskeletálních onemocnění zubních lékařů v ČR. Zdeňka Šustová, Lenka Hodačová Stomatologická klinika LF UK a FN a Ústav sociálního lékařství LF UK v Hradci Králové Zubní Více Střední průmyslová škola strojnická Olomouc, tř. 17. listopadu 49
 Střední průmyslová škola strojnická Olomouc, tř. 17. listopadu 49 Výukový materiál zpracovaný v rámci projektu Výuka moderně Registrační číslo projektu: CZ.1.07/1.5.00/34.0205 Šablona: III/2 Přírodovědné Více SEKCE Q ZDRAVOTNÍ A SOCIÁLNÍ PÉČE
 SEKCE Q ZDRAVOTNÍ A SOCIÁLNÍ PÉČE 86 Zdravotní péče 86.1 Ústavní zdravotní péče 86.10 Ústavní zdravotní péče 86.10.1 Ústavní zdravotní péče - krátkodobou nebo dlouhodobou ústavní zdravotní péči, tj. lékařskou Více Všeobecná fakultní nemocnice v Praze U Nemocnice 2, Praha 2
 Poslední aktualizace 24. října 2016. Klinika Oční klinika Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny Radiodiagnostická klinika Ústav lékařské biochemie a laboratorní diagnostiky Vyšetření, Více Ošetřování N se zánětem VDN
 Ošetřování N se zánětem VDN Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje duben 2010 Bc. Zouharová Klára Charakteristika onemocnění: sinusitis = zánět Více Speciálně pedagogické centrum pro vady řeči
 KONCEPCE VZDĚLÁVÁNÍ DĚTÍ SE SPECIÁLNÍMI VZDĚLÁVACÍMI POTŘEBAMI Název školy: ZŠ Liberec, Sokolovská Adresa: Sokolovská 328, Liberec 13, 460 14 IČO: 68 97 46 39 I. Společná ustanovení Základní charakteristika Více Ošetřování N u adenoidní vegetace
 Ošetřování N u adenoidní vegetace Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje duben 2010 Bc. Zouharová Klára Charakteristika onemocnění: adenoidní Více Digitální učební materiál
 Digitální učební materiál Projekt: Digitální učební materiály ve škole, registrační číslo projektu CZ.1.07/1.5.00/34.0527 Příjemce: Střední zdravotnická škola a Vyšší odborná škola zdravotnická, Husova Více K čemu slouží záznam provedených výkonů logbook?
 Jméno a příjmení školence: K čemu slouží záznam provedených výkonů logbook? Předkládaný Záznam provedených výkonů ve specializačním vzdělávání neboli logbook je součástí vzdělávacího programu a slouží Více Vybrané příklady spolupráce na návrhu klasifikačního systému CZ-DRG
 Vybrané příklady spolupráce na návrhu klasifikačního systému CZ-DRG Ladislav Plánka Česká pediatricko-chirurgická společnost ČLS JEP Fakultní nemocnice Brno Konference DRG Restart 2016 9. 11. 2016 Nevýhody Více Akutní respirační poruchy spojené s potápěním a dekompresí... Úvod Patofyziologie Klinické projevy Diagnostika Léčba Prognóza postižení Praktické rady
 1 Hemoptýza 1.1 Úvod a definice 1.2 Patofyziologie hemoptýzy 1.3 Příčiny hemoptýzy 1.4 Klasifikace hemoptýzy 1.5 Vyšetřovací metody 1.6 Diagnostické algoritmy 1.7 Diferenciální diagnostika hemoptýzy 1.8 Více Práce výchovného poradce Oblasti činnosti, úkoly a harmonogram pro školní rok 2013/2014
 Práce výchovného poradce Oblasti činnosti, úkoly a harmonogram pro školní rok 2013/2014 Výchovný poradce: Ing. Monika Hodaňová Konzultační hodiny: