text:
Zeměměřič - katastrální zákon
 ve formátu PDF katastrální zákon naleznete zde (soubor má necelých 100kB a 19 stránek)
 Citace: 172/2000 Sb. Částka: 52/2000 Sb.
 Na straně (od-do): 2421-2420 Rozeslána dne: 26. června 2000
 Druh předpisu: Úplné znění zákona Autoři předpisu: Předseda Poslanecké sněmovny
 Datum přijetí: Datum účinnosti od: 1. září 2000
 ÚPLNÉ ZNĚNÍ ZÁKONA č. 344/1992 Sb.,
 byty a nebytové prostory vymezené jako jednotky podle zvláštního zákona2) v budovách (dále jen "byty a nebytové prostory"),
 rozestavěné budovy nebo byty a nebytové prostory, které budou podléhat evidenci podle odstavce 1 písm. b) nebo c), požádá-li o to vlastník nemovitosti (dále jen "vlastník") nebo jiná osoba oprávněná z práva, které se zapisuje do katastru, (dále jen "jiný oprávněný"),
 právní vztahy zapisované podle zvláštního zákona,1)
 právo hospodaření s majetkem státu,2b)
 právo trvalého užívání nemovitosti,2c)
 správa nemovitostí ve vlastnictví státu,2d)
 oprávnění městských částí hlavního města Prahy hospodařit se svěřeným majetkem hlavního města Prahy,2e)
 oprávnění městských částí statutárních měst hospodařit se svěřeným majetkem statutárních měst,2f)
 oprávnění rozpočtové a příspěvkové organizace zřízené obcí nebo městskou částí hlavního města Prahy nebo statutárního města hospodařit s majetkem obce,2g)
 příslušnost k organizační složce právnické osoby, pokud je zapsána v obchodním nebo jiném zákonem stanoveném rejstříku a vedoucí této organizační složky je oprávněn nakládat s nemovitostí evidovanou v katastru jménem právnické osoby, k níž organizační složka přísluší,2h)
 druhy pozemků, čísla a výměry parcel, popisná a evidenční čísla budov, vybrané údaje o způsobu ochrany a využití nemovitostí, čísla bytů a nebytových prostorů a pojmenování nebytových prostorů, dále údaje pro daňové účely a údaje umožňující propojení s jinými informačními systémy, které mají vztah k obsahu katastru,
 údaje o právních vztazích včetně údajů o vlastnících a o jiných oprávněných a údaje o dalších právech k nemovitostem podle tohoto zákona,
 budovy označením pozemku, na němž jsou postaveny, číslem popisným nebo evidenčním, případně, pokud se číslo popisné ani evidenční budově nepřiděluje, způsobem jejího využití a v případě budov s číslem popisným či evidenčním též příslušností budovy k části obce, pokud je název části obce odlišný od názvu katastrálního území, v němž se nachází pozemek, na kterém je budova postavena,
 rozestavěné budovy označením pozemku, na němž jsou rozestavěny, a označením, že se jedná o rozestavěnou budovu,
 byty a nebytové prostory označením budovy,2) v níž jsou vymezeny, číslem bytu nebo nebytového prostoru a pojmenováním nebytového prostoru, popřípadě popisem umístění v budově, pokud nejsou byty a nebytové prostory očíslovány,
 rozestavěný byt a nebytový prostor označením pozemku, na němž je dům s byty a nebytovými prostory rozestavěn, číslem bytu nebo nebytového prostoru a pojmenováním nebytového prostoru, popřípadě popisem umístění v rozestavěném domě s byty a nebytovými prostory, pokud nejsou byty a nebytové prostory očíslovány, a označením, že se jedná o rozestavěný byt nebo nebytový prostor.
 vklad5) údajů o právních vztazích do katastru na základě pravomocného rozhodnutí o povolení vkladu ke dni, kdy mu byl tento návrh doručen,
 záznam6) údajů o právních vztazích do ktastru do 30 dnů po doručení rozhodnutí státního orgánu nebo jiné listiny potvrzující nebo osvědčující právní vztahy,
 poznámku7) v katastru do 30 dnů po doručení listiny


text:
způsobilé k vyznačení poznámky v katastru; tuto poznámku katastrální úřad zruší do 30 dnů po doručení listiny, na základě které důvody pro její vyznačení pominuly.
 ohlášení vlastníka nebo jiného oprávněného [§ 10 odst. 1 písm. d)], jehož přílohou je rozhodnutí nebo souhlas vydaný příslušným státním orgánem podle zvláštního právního předpisu,10a) je-li takové rozhodnutí nebo souhlas vyžadován,
 rozhodnutí, souhlasu nebo oznámení vydaného příslušným státním orgánem podle zvláštního právního předpisu,10b) který zároveň stanoví státnímu orgánu povinnost zaslat rozhodnutí, souhlas nebo oznámení k zápisu do katastru katastrálnímu úřadu.
 údaje v nich vedené požívají ochrany dobré víry v pravdivosti těchto údajů.10d)
 nepřesností při podrobném měření, zobrazení předmětu měření v katastrální mapě a při výpočtu výměr parcel, pokud byly překročeny mezní odchylky stanovené prováděcím předpisem.10c)
 ohlásit katastrálnímu úřadu změny údajů katastru týkající se jejich nemovitostí, a to do 30 dnů ode dne jejich vzniku, a předložit listinu, která změnu dokládá; tuto povinnost vlastníci a jiní oprávnění nemají u změn katastru, vyplývajících z listin, které jsou příslušné státní orgány povinny zasílat katastrálnímu úřadu přímo k zápisu do katastru,
 zasílají katastrálnímu úřadu svá rozhodnutí týkající se nemovitostí vydaná při výkonu státní správy v přenesené působnosti11) do 30 dnů ode dne nabytí právní moci rozhodnutí nebo do 30 dnů ode dne jejich vydání; jsou povinny ve lhůtě stanovené katastrálním úřadem odstranit v rozhodnutích chyby v psaní, počítání a jiné zřejmé nesprávnosti,
 užije údajů katastru k jiným účelům, než je stanoveno v § 1 odst. 3,
 šíří údaje katastru bez souhlasu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního nebo nedodrží podmínky šíření údajů katastru stanovené prováděcím právním předpisem.
 pokutu do výše pětinásobku minimální mzdy15) za jednání uvedená v § 23 písm. e) až j).
 rozestavěnou budovou budova v alespoň takovém stupni rozestavěnosti, že již je patrné stavebně technické a funkční uspořádání prvního nadzemního podlaží, pokud jí dosud nebylo přiděleno číslo popisné nebo evidenční, a u budovy, které se číslo popisné nebo evidenční nepřiděluje, pokud na ni dosud nebylo vydáno kolaudační rozhodnutí.
 Směrnice Českého úřadu geodetického a kartografického č. 4000/1975-22 pro vyhotovování geometrických plánů a vytyčování hranic pozemků (reg. v částce 28/1975 Sb.).
 Směrnice Českého úřadu geodetického a kartografického č. 2600/1981-22 pro tvorbu Základní mapy ČSSR velkého měřítka (reg. v částce 28/1981 Sb.).
 Směrnice Českého úřadu geodetického a kartografického č. 900/1986-21, kterými se mění směrnice pro tvorbu Základní mapy ČSSR velkého měřítka (reg. v částce 18/1986 Sb.).
 Směrnice Českého úřadu geodetického a kartografického č. 1300/1985-21 o způsobu zápisu osobního vlastnictví k bytu, spoluvlastnictví společných částí domu, spoluvlastnictví pozemku nebo práva společného osobního užívání pozemku do evidence nemovitostí (reg. v částce 10/1985 Sb.).
 § 4 a násl. vyhlášky Federálního ministerstva financí č. 119/1988 Sb., o hospodaření s národním majetkem.
 § 10 vyhlášky č. 119/1988 Sb.
 § 31 zákona č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla republiky).
 Zákon č. 148/1998 Sb., o ochraně utajovaných skutečností, ve znění zákona č. 164/1999 Sb.
 Zákon ČNR č. 200/1990 Sb., o přestupcích.Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád).
 Zákon ČNR č. 284/1991 Sb., o pozemkových

type: other


text:
Lze provést nedobrovolnou veřejnou dražbu zastav | epravo.cz
 ID: 109519upozornění pro uživatele
 § 36 odst. 1 ZVD: „Dražba nedobrovolná je dražba prováděná na návrh dražebního věřitele, jehož pohledávka je přiznána vykonatelným soudním rozhodnutím nebo vykonatelným rozhodčím nálezem nebo doložena vykonatelným notářským zápisem, který obsahuje náležitosti stanovené zvláštním právním předpisem, anebo doložena jiným vykonatelným rozhodnutím, jehož soudní výkon připouští zákon, včetně platebních výměrů a výkazů nedoplatků.“ Předmětem dražby (zástavy) může být (až na určité výjimky) v podstatě libovolná věc, s níž lze obchodovat (viz § 1310 odst. 1 o. z. ve spojení s § 36 odst. 4 ZVD). V případě veřejné dražby cenných papírů (jako jedné z kategorií věcí) se však ustanovení ZVD použijí toliko přiměřeně, pokud zvláštní právní předpis upravující podnikání na kapitálovém trhu (tj. ZPKT) nestanoví jinak (§ 5 odst. 2 ZVD).
 Podle § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT platí (až na drobné změny v podstatě již od účinnosti ZKPT, tj. od 1. 5. 2004), že: „Nedobrovolnou veřejnou dražbu cenných papírů je možno provést též, pokud není řádně a včas splněna pohledávka zajištěná zástavním právem k cennému papíru.“ V této souvislosti se klade otázka, jaký je vztah předmětného ustanovení k § 36 odst. 1 ZVD. Jinými slovy, je sporné, zdali v případě nedobrovolné veřejné dražby zastavených cenných papírů je či naopak není nutná přítomnost exekučního titulu. Z níže nastíněných důvodů soudím, že ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT je v poměru speciality k § 36 odst. 1 ZVD a že tedy nedobrovolnou veřejnou dražbu (zastavených) cenných papírů lze uskutečnit i bez exekučního titulu.
 Předně je třeba poukázat na historický výklad, tj. na skutečnost, že obdobně znějící pravidlo (možnost provedení nedobrovolné dražby za určitých okolností bez exekučního titulu), jaké je obsaženo v § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT, bylo zakotveno i v § 36 odst. 2 ZVD (a to s účinností od 1. 5. 2000 do 9. 5. 2005): „Bylo-li zástavní právo k nemovitosti vloženo či zapsáno do katastru nemovitostí před účinností tohoto zákona nebo vzniklo-li zástavní právo k movité věci před účinností tohoto zákona na základě platné zástavní smlouvy a učinil-li navrhovatel čestné prohlášení ve formě notářského zápisu o tom, že má vůči dlužníkovi splatnou pohledávku, z níž není plněno a která je zajištěna tímto zástavním právem, je dražbou nedobrovolnou rovněž dražba prováděná na návrh dražebního věřitele, jehož pohledávka je zajištěna tímto zástavním právem.“
 Dané ustanovení § 36 odst. 2 ZVD bylo zrušeno nálezem Ústavního soudu publikovaným ve Sbírce předpisů ČR pod č. 181/2005 Sb., přičemž Ústavní soud v něm dospěl mj. k závěru, že: „Ustanovení § 36 odst. 2 zákona o veřejných dražbách zavedlo další dražební titul, který zástavnímu věřiteli poskytuje nově možnost realizace zástavního práva tím, že mu umožňuje nedobrovolně dražit ... aniž by pohledávka musela být přiznána vykonatelným soudním rozhodnutím nebo jiným titulem, podle kterého lze nařídit výkon rozhodnutí.“ Vzhledem k tomu, že ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT stejně jako ust. § 36 odst. 2 ZVD nehovoří o potřebě exekučního titulu, je možno (dle mého soudu) shora citovaný závěr


text:
Ústavního soudu (o dalším dražebním titulu) vztáhnout i na případ nedobrovolné veřejné dražby (zastavených) cenných papírů.[1]
 S tímto závěrem ostatně koresponduje také gramatický výklad ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT (srov. zde použité slovo „též“) ve spojení s § 5 odst. 2 ZVD, kde je zmínka o přiměřené aplikaci ZVD na prodej cenných papírů ve veřejné dražbě (což také z logiky věci znamená, že nelze na takový prodej bez dalšího použít všechna ustanovení ZVD upravující nedobrovolnou dražbu).
 Je třeba vyjít také z předpokladu racionálního zákonodárce, který formuloval pravidlo v § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT očividně se záměrem zavést další dražební důvod nad rámec případů zmíněných v § 36 odst. 1 ZVD. Jinak by § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT coby juniornější ustanovení (§ 36 odst. 1 ZVD je účinný již od 1. 5. 2000) nepřinášel zásadně nic nového.
 Závěrem zbývá posoudit, zdali jsou použitelné závěry Ústavního soudu o neústavnosti § 36 odst. 2 ZVD formulované ve shora zmíněném nálezu i na ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT.
 Ústavní soud vybudoval svou argumentaci zejména na tom, že: „...vytvoření rozdílné právní úpravy pro pohledávky zajištěné zástavním právem v době před účinností zákona o veřejných dražbách a pro pohledávky zajištěné zástavním právem až po nabytí účinnosti uvedeného zákona, a tím zvýhodnění postavení věřitelů, jejichž pohledávky byly zajištěny zástavním právem před účinností zákona o veřejných dražbách (tím i znevýhodnění zástavních dlužníků těchto věřitelů), ... nebylo založeno na objektivních a rozumných důvodech a neodpovídá legitimnímu cíli zákonodárce.“
 „Právní úprava obsažená v § 36 odst. 2 zákona o veřejných dražbách není v souladu s ústavními hledisky, zejména neskýtá dostatečné záruky spravedlivého procesu a ochrany práv třetích osob. Zákonem totiž byla připuštěna možnost nucené dražby majetku, aniž by pohledávka byla přiznána vykonatelným soudním rozhodnutím nebo jiným kvalifikovaným aktem, skýtajícím záruku věrohodnosti a kontrolovatelnosti. Zákon ponechává víceméně na posouzení dražebníka, zda pohledávka zajištěná zástavním právem existuje, v jaké výši a zda je splatná. Otázky, které v právním státě musí zodpovědět soud, případně musí být verifikovány souhlasným prohlášením dlužníka a věřitele učiněným před notářem, jsou tímto ustanovením svěřeny do „rozhodování“ živnostníka – dražebníka. Taková úprava není v souladu s principy právního státu.“
 „Obecně lze říci, že „nerovnost“, tj. jiný právní režim pro účastníky již existujících právních vztahů na straně jedné a jiný pro účastníky vztahů nově vznikajících na straně druhé, nastává v podstatě vždy, když se změní právní úprava. Zrušení staré a přijetí nové právní úpravy je nutně spjato se zásahem do principů rovnosti a ochrany důvěry občana v právo. Tento zásah je oprávněn tehdy, jde-li o ochranu jiného veřejného zájmu či základního práva a svobody. Posuzování tohoto konfliktu se musí řídit hlediskem proporcionality. Úprava, obsažená v § 36 odst. 2 citovaného zákona, zavedla rozdílný právní režim pro zástavní dlužníky, neboť zástavní dlužníci, kteří dali věc do zástavy ještě před účinností zákona o veřejných dražbách, nepožívají takové intenzity právní ochrany jako zástavní dlužníci, kteří věc zastavili až po nabytí účinnosti nové právní úpravy. Rozdílný právní režim se samozřejmě projevil i na straně


text:
věřitelů, neboť zástavní věřitelé, jejichž pohledávky byly zajištěny zástavním právem ještě před účinností zákona o veřejných dražbách, ke svému uspokojení a realizaci zástavního práva nepotřebují standardní exekuční titul, zatímco zástavní věřitelé, jejichž pohledávky byly zajištěny zástavním právem až po nabytí účinnosti nové právní úpravy, musí absolvovat zdlouhavý a náročný soudní proces, vedoucí k vydání exekučního titulu. Taková diferenciace není racionálně zdůvodnitelná a odporuje principu rovnosti a principu proporcionality.“
 „Napadené ustanovení tak pro zástavní dlužníky (a pro zástavní věřitele) v témže čase a ve stejných skutkových situacích vytváří dva různé právní režimy, resp. vytváří dvě kategorie zástavních dlužníků (a zástavních věřitelů), z nichž jedna skupina je zvýhodňována oproti druhé, aniž by pro tento postup byl dán objektivní a racionální důvod, ospravedlňující uvedený postup. Jediným kritériem pro rozlišování těchto dvou skupin věřitelů je totiž časový okamžik vzniku zástavního práva. Zohledňovány jsou tak v minulosti vzniklé skutečnosti, které subjekty právního vztahu již nemohou ex post ovlivnit.“
 Pokud jde o první argument Ústavního soudu, a tedy o otázku rovnosti (jak z pohledu zástavních dlužníků, tak i zástavních věřitelů), ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT na rozdíl od § 36 odst. 2 ZVD žádným ústavně právním deficitem netrpní, neboť se týká všech zástavních práv k cenným papírům bez časového rozlišení. Porušení zásady rovnosti (nediskriminace) pak nelze spatřovat toliko v tom, že zákonodárce vybral určitou kategorii věcí (zde cenné papíry), které lze zpeněžit ve veřejné nedobrovolné dražbě zjednodušujícím způsobem. S ohledem na zvláštní charakter těchto věcí je tato úvaha zákonodárce opodstatněná.
 Rovněž druhý argument Ústavního soudu o tom, že předmětná úprava (nevyžadující k provedení nedobrovolné veřejné dražby exekuční titul) není v souladu s ústavními hledisky, zejména neskýtá dostatečné záruky spravedlivého procesu a ochrany práv třetích osob, nemůže v poměrech právní úpravy účinné od 1. 1. 2014 obstát.
 Je tomu tak proto, že na rozdíl od předchozí právní úpravy občanské právo nově umožňuje realizovat zástavní právo ke všem věcem (nejen tedy k cenným papírům) privativním prodejem (srov. § 1359 odst. 1 o. z.) bez toho, aniž by zástavní věřitel musel disponovat exekučním titulem. Ochrana zástavního dlužníka (která dopadá na všechny způsoby výkonu zástavního práva tedy včetně zpeněžení zástavy ve veřejné dražbě cenné papíry nevyjímaje) je pak koncentrována do § 1362 odst. 1 o. z.: „Započetí výkonu zástavního práva oznámí zástavní věřitel v písemné formě zástavnímu dlužníkovi; v oznámení uvede, jak se ze zástavy uspokojí.[2] a do § 1364 odst. 1 o. z.: „Zástavní věřitel může zástavu zpeněžit nejdříve po uplynutí třiceti dnů poté, co započetí výkonu zástavního práva zástavnímu dlužníkovi oznámil.“ s tím, že zástavní dlužník může v mezidobí podat návrh na vydání předběžného opatření s návrhem ve věci samé, které by prozatím zakázalo dražebníkovi provést dražbu. V případě nedobrovolné dražby cenných papírů pak ZVD obsahuje v tomto směru zvláštní úpravu, srov. institut žaloby na určení nepřípustnosti prodeje zástavy (§ 46b ZVD).
 Může-li prodlení obligačního dlužníka a existenci zástavního práva posuzovat sám zástavní věřitel (tzn. být soudcem ve vlastní věci), tím spíš tak může činit i dražebník (a minori ad maius). K tomu srov. i


text:
dikci ust. § 1366 o. z. „Požádá-li o to zájemce o nabytí zastavené věci nebo dražebník, prokáže mu zástavní věřitel, že započetí výkonu zástavního práva oznámil zástavnímu dlužníku.“, které také (byť toliko implicitně) naznačuje (může naznačovat), že exekuční titul v případě veřejné (nedobrovolné) dražby není nezbytný.
 Podtrženo sečteno, ust. § 33 odst. 8 písm. b) ZPKT [které umožňuje provést nedobrovolnou veřejnou dražbu zastavených cenných bez exekučního titulu] je třeba vykládat v návaznosti na vývoj sociální reality (§ 1359 odst. 1 o. z.) tak, že pravidlo v něm obsažené je souladné s ústavním pořádkem České republiky.
 Zástavní věřitelé a dražebníci všech zemí spojte se...
 [1] Shodně srov. ČECH, Petr. Zrušení § 36 odst. 2 ZVD a zástavní právo k cenným papírům. Právní zpravodaj. 2005, č. 9, s. 5 – 7.
 [2] RICHTER, Tomáš. § 1362. In: SPÁČIL, Jiří, DOBROVOLNÁ, Eva, HANDRLICA, Jakub, HOLEJŠOVSKÝ, Josef, HORÁK, Tomáš, HRABÁNEK, Dušan, KRÁLÍK, Michal, LASÁK, Jan, NOVOTNÝ, Marek, PETR, Bohuslav, PIHERA, Vlastimil, RICHTER, Tomáš, VRZALOVÁ, Lenka. Občanský zákoník III. Věcná práva (§ 976–1474). 1. vydání. Praha: Nakladatelství C. H. Beck, 2013, s. 1117.) „Ustanovení § 1362 (a souvisejícího § 1364) se však dle své dikce vztahují nejen na realizaci zástavního práva privátním prodejem, ale též na ostatní způsoby realizace (veřejnou dražbu, soudní prodej).“


text:
Ekofarma Pod Radyní s.r.o. Starý Plzenec IČO 27965465 kontakty (25.06.2018) | Finance.cz
 Ekofarma Pod Radyní s.r.o. Starý Plzenec IČO: 27965465
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu Ekofarma Pod Radyní s.r.o., která sídlí v obci Starý Plzenec a bylo jí přiděleno IČO 27965465.
 Výpis obsahuje aktuální i historická data z obchodního rejstříku (Justice.cz) včetně sbírky listin a živnostenského rejstříku (RŽP). Pokud firma Ekofarma Pod Radyní s.r.o. má i datovou schránku, pak zde naleznete i údaje o její datové schránce.
 Firma s názvem Ekofarma Pod Radyní s.r.o. se sídlem v obci Starý Plzenec byla založena v roce 2006. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 4 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Vydavatelské a nakladatelské činnosti , Reklamní činnost a marketing a další.
 Základní údaje o Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 Krajský soud v Plzni 23.10.2006
 27965465
 Ekofarma Pod Radyní s.r.o.
 knhz49r
 CZ27965465
 Štěnovická 1344 332 02 STARÝ PLZENEC
 Kontakty na Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 Štěnovická 1344 , 332 02 Starý Plzenec Česká republika
 Štěnovická 1344, 332 02 Starý Plzenec 27.1.2015
 Bolevecká 1292 , 301 66 Plzeň Česká republika
 Plzeň, Bolevecká 1292/10, PSČ 30166 23.10.2006 - 27.1.2015
 Štěnovická 1344, Starý Plzenec 332 02
 Štěnovická 1344, 33202 Starý Plzenec
 Obory činností Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákonaObory činnosti:vydavatelské a nakladatelské činnosti, výroba, rozmnožování, nahrávání a distribuce zvukových a zvukově-obrazových záznamů, reklamní činnost a marketing, provozování kulturních a kulturně-vzdělávacích zařízení, agenturní činnost v oblasti kultury a umění, pořádání kulturních produkcí, zábav a provozování zařízení sloužících zábavě 25.6.2014
 vydavatelské anakladatelské činnosti 23.10.2006 - 25.6.2014
 výroba, rozmnožování, nahrávání adistribuce zvukových azvukově-obrazových záznamů 23.10.2006 - 25.6.2014
 reklamní činnost amarketing 23.10.2006 - 25.6.2014
 agenturní činnost voblasti kultury aumění 23.10.2006 - 25.6.2014
 pořádání kulturních produkcí, zábav aprovozování zařízení sloužících zábavě 23.10.2006 - 25.6.2014
 provozování kulturních akulturně-vzdělávacích zařízení 23.10.2006 - 25.6.2014
 Štěnovická 1344 , Starý Plzenec 332 02
 1010393154
 Vedení firmy Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 Hana Samková 30.11.2016
 Štěnovická 1344, 332 02 Starý Plzenec
 Tomáš Kratschmer 23.10.2006 - 24.6.2014
 od 23.10.2006 do 26.5.2014
 Franze Liszta 25 , 323 22 Plzeň Česká republika
 Plzeň, Franze Liszta 25, PSČ 32322
 Martin Lyer 23.10.2006 - 25.6.2014
 Nevanova 1063 , Praha 6 - Řepy Česká republika
 Praha 6 - Řepy, Nevanova 1063/46
 Tomáš Kratschmer 24.6.2014 - 25.6.2014
 Bolevecká 1292 , 301 00 Plzeň Česká republika
 Bolevecká 1292/10, Severní Předměstí, 301 00 Plzeň
 Petr Bernard 25.6.2014 - 27.1.2015
 od 26.5.2014 do 20.1.2015
 Stříbrné Hory 104 , 341 01 Nalžovské Hory Česká republika
 Stříbrné Hory 104, 341 01 Nalžovské Hory
 Hana Samková 27.1.2015 - 30.11.2016
 Palackého náměstí 100 , 386 01 Strakonice Česká republika
 Vlastníci firmy Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 Sbírka Listin Ekofarma Pod Radyní s.r.o. IČO: 27965465
 C 19016/SL 20 zakladatelské dokumenty ú.z. Krajský soud v Plzni 20.1.2015 23.1.2015 5.3.2015 4
 C 19016/SL 19 notářský zápis [NZ 7/2015] změna ZL Krajský soud v Plzni 20.1.2015 23.1.2015 5.3.2015


text:
2
 C 19016/SL 18 notářský zápis Nz 96/2014 - ZL Krajský soud v Plzni 29.5.2014 3.6.2014 14.8.2014 5
 C 19016/SL 17 notářský zápis Nz 87/2014 - rozhodnutí Krajský soud v Plzni 26.5.2014 3.6.2014 14.8.2014 5
 C 19016/SL 16 zpráva o vztazích - 2010 Krajský soud v Plzni 1.3.2011 16.11.2011 16.11.2011 1
 C 19016/SL 15 účetní závěrka 2010 - výkaz zisků Krajský soud v Plzni 1.3.2011 16.11.2011 16.11.2011 1
 C 19016/SL 14 účetní závěrka 2010 - rozvaha Krajský soud v Plzni 1.3.2011 16.11.2011 16.11.2011 2
 C 19016/SL 9 účetní závěrka 2008 - výkaz zisků Krajský soud v Plzni 18.2.2009 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 8 účetní závěrka 2008 - rozvaha Krajský soud v Plzni 18.2.2009 7.4.2010 7.4.2010 2
 C 19016/SL 7 zpráva o vztazích - 2007 Krajský soud v Plzni 15.3.2008 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 6 účetní závěrka 2007 - výkaz zisků Krajský soud v Plzni 15.3.2008 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 5 účetní závěrka 2007 - rozvaha Krajský soud v Plzni 15.3.2008 7.4.2010 7.4.2010 2
 C 19016/SL 4 účetní závěrka 2006 - výkaz zisků Krajský soud v Plzni 8.3.2007 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 3 účetní závěrka 2006 - rozvaha Krajský soud v Plzni 8.3.2007 7.4.2010 7.4.2010 2
 C 19016/SL 13 zpráva o vztazích - 2009 Krajský soud v Plzni 1.3.2010 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 12 účetní závěrka 2009 - výkaz zisků Krajský soud v Plzni 1.3.2010 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 11 účetní závěrka 2009 - rozvaha Krajský soud v Plzni 1.3.2010 7.4.2010 7.4.2010 2
 C 19016/SL 10 zpráva o vztazích - 2008 Krajský soud v Plzni 18.2.2009 7.4.2010 7.4.2010 1
 C 19016/SL 2 podpisové vzory Krajský soud v Plzni 27.9.2006 16.10.2006 18.10.2006 2
 C 19016/SL 1 notářský zápis Nz 334/2006 + spol. smlouva Krajský soud v Plzni 27.9.2006 16.10.2006 18.10.2006 11
 Hodnocení Ekofarma Pod Radyní s.r.o.
 Výpis dat pro firmu Ekofarma Pod Radyní s.r.o. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy Ekofarma Pod Radyní s.r.o., 27965465 na obchodním rejstříku
 výpis firmy Ekofarma Pod Radyní s.r.o., 27965465 na živnostenském rejstříku
 výpis firmy Ekofarma Pod Radyní s.r.o., 27965465 na Datových schránkách
 Ekofarma Pod Radyní s.r.o. - 27965465 - Starý Plzenec , Štěnovická 1344
 EKOFARMA 88 KRKONOŠE s.r.o. - 03814599 - Vrchlabí , Lánovská 633


text:
79 ICm 1618/2012
 č.j. 79 ICm 1618/2012-16 (KSUL 79 INS 20414/2011)
 Krajský soud v Ústí nad Labem rozhodl dne 18. 09. 2012 Mgr. Lucií Hartlovou, samosoudkyní v právní věci žalobce Ing. Aleše Klaudy, insolvenčního správce manželů-dlužníků a) Blanky anonymizovano , anonymizovano a b) Miroslava anonymizovano , anonymizovano , oba trvale bytem 28. října 228/7, Děčín, se sídlem kanceláře Masarykovo nám. 191/18, Děčín I., PSČ 405 01, zastoupeného Mgr. Martinem Kolářem, advokátem, se sídlem Masarykovo nám. 3/3, Děčín I., PSČ 405 01, proti žalovanému GE Money Bank, a.s., se sídlem Vyskočilova 1422/1a, Praha 4-Michle, PSČ 140 28
 I. Určuje se, že žalovaný nemá vykonatelnou pohledávku ve výši 29.026,67 Kč, popřenou v této části insolvenčním správcem na zvláštním přezkumném jednání dne 10.05.2012, v insolvenčním řízení, vedeném u Krajského soudu v Ústí nad Labem pod sp.zn. KSUL 79 INS 20414/2011.
 II. Žalovaný je povinen zaplatit žalobci náhradu nákladů řízení ve výši 10.600,-Kč, do tří dnů od právní moci rozsudku k rukám Mgr. Martina Koláře. (KSUL 79 INS 20414/2011)
 U Krajského soudu v Ústí nad Labem je vedeno insolvenční řízení dlužníků-manželů a) Blanky anonymizovano a b) Miroslava anonymizovano . Jejich insolvenčním správcem je žalobce.
 Žalovaný v insolvenčním řízení přihlásil přihláškou č. P10 částku 79.471,81 Kč s tím, že tuto pohledávku za dlužníky má na základě uzavřené smlouvy o úvěru č. 33085535 ze dne 31. 10. 2003. Ke své přihlášce věřitel, žalovaný přiložil platební rozkaz Okresního soudu v Děčíně, podle nějž mu dlužnice a) má zaplatit 20.168,-Kč s příslušenstvím a usnesení Okresního soudu v Děčíně, kterým byla nařízena exekuce na majetek dlužnice a) pro uspokojení pohledávky 20.168,-Kč s příslušenstvím a náklady předcházejícího řízení ve výši 14.292,70 Kč. V přihlášce žalovaný specifikoval vykonatelnou pohledávku ve výši 79.472,81 Kč, tak, že se skládá z jistiny ve výši 20.168,-Kč ze smlouvy o úvěru a příslušenství v celkové výši 59.303,81 Kč, což je 6.550,73 Kč řádný úrok a náklady řízení ve výši 14.292,70 Kč a úrok z prodlení ve výši 38.460,38 Kč.
 Na zvláštním přezkumném jednání dne 10. 05. 2012 žalobce popřel část této vykonatelné pohledávky co do výše-ve výši 29.026,67 Kč a to v části příslušenství-smluvního úroku z prodlení. Následně dne 11. 06. 2012 podal proti žalovanému žalobě o popření této pohledávky. V žalobě žalobce tvrdí, že žalovaný nebyl oprávněn do insolvenčního řízení přihlásit smluvní úrok z prodlení z částky 20.168,-Kč za dobu od 03. 10. 2006 do 21. 12. 2011 ve výši 29.026,67 Kč, protože v tomto rozsahu nemohl žalovaný s dlužníkem úrok z prodlení ve spotřebitelském úvěru sjednat a úrok z prodlení v této výši nevznikl. Navrhl, aby žalobě bylo vyhověno a soud uložil žalovanému povinnost uhradit žalobci náhradu nákladů řízení.
 Ve vyjádření k žalobě ze dne 03. 07. 2012 žalovaný uvedl, že s žalobou souhlasí, nárok uplatněný žalobou uznává, ale nesouhlasí s tím, aby mu bylo uloženo zaplatit žalobci náhradu nákladů řízení.
 Soud zhodnotil, že žaloba byla podána včas, pokud byla pohledávka popřena dne 10. 5. 2012 a následující den byla uplatněna incidenční žaloba.
 Insolvenční správce popřel na zvláštním přezkumném jednání pohledávku co do výše.


text:
V posuzované věci soud zjistil, že dlužnice a) uzavřela s žalovaným smlouvou o úvěru dne 31. 10. 2003. Na základě této smlouvy se žalovaný zavázal, že dlužnici a) poskytne úvěr na nákup, a to v hotovosti, ve výši 21.000,-Kč. Dlužnice a) se zavázala tento úvěr splácet (KSUL 79 INS 20414/2011) v pravidelných měsíčních splátkách po 981,-Kč s tím, že cena úvěru byla stanovena na částku 29.430,-Kč a splátek bude celkem 30. Dlužnice a) se zavázala tyto splátky platit vždy k 28. dni v měsíci. Z platebního rozkazu Okresního soudu v Děčíně, který byl vydán dne 28.08.2008 pod č.j. 18 C 257/2008-29 soud zjistil, že dlužnici a) ukládá zaplatit žalovanému částku 20.168,-Kč s úrokem z prodlení ve výši 0,1 % za každý den prodlení od 03.10.2006 do zaplacení a částku 6.550,73 Kč a náklady řízení 14.292,70 Kč. Z usnesení Okresního soudu v Děčíně č.j. 49 Exe 5831/2011-14 potom vyplývá, že na dlužnici a) byla nařízena exekuce pro částku přiznanou citovaným platebním rozkazem a jejím provedením byl pověřen sudní exekutor JUDr. Ivo Luhan. Z přihlášky pohledávky do insolvenčního řízení vyplývá, že žalovaný ji soudu doručil 18. 01. 2012 a uplatil celkem částku 79.471,81 Kč, kterou specifikoval tak, že 20.168,-Kč je jistina, 6.550,73 Kč úrok, 14.292,70 Kč náklady řízení a 38.460,38 Kč úrok z prodlení. Podle rozsudku Nejvyššího soudu České republiky sp.zn. 23 Cdo 4615/2007 a rozsudku Krajského soudu v Českých Budějovicích-pobočka v Táboře sp.zn. 15 Co 707/2008, které bylo publikováno ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek Má-li smlouva o úvěru uzavřená mezi peněžním ústavem a fyzickou osobou charakter spotřebitelského úvěru podle zákona č. 321/2001 Sb., lze platně sjednat úrok z prodlení pouze do výše stanovené občanskoprávními předpisy. . Zákonný úrok z prodlení tedy nemůže činit částku 0,1 % z dlužné částky denně, protože tato výše úroku přesahuje úrok stanovený občanskoprávními předpisy. Vzhledem k tomu, že ujednání spotřebitelské smlouvy mezi žalovaným a dlužnicí a) bylo neplatné, soud žalobě vyhověl. Ostatně ani žalovaný žalobě nijak neodporoval a souhlasil s tím, aby soud vydal vyhovující rozsudek.
 O nákladech řízení soud rozhodl podle ust. § 142 odst. 1 o.s.ř. a přiznal je ve věci úspěšnému žalobci. Žalobce měl ve věci plný úspěch a má tedy nárok na náhradu nákladů řízení, které mu vznikly tím, že se nechal zastoupit advokátem. Žalobce nemá právnické vzdělání a jeho zastoupení advokátem bylo tak účelně vynaloženým nákladem k uplatnění práva insolvenčního správce. Soud neshledal žádné důvody, pro které by náklady řízení žalobci neměl přiznat, jak navrhoval žalovaný. Nejsou zde důvody podle ust. § 150 o.s.ř. a jiná zákonná možnost, jak nepřiznat účastníkovi, který měl ve věci plný úspěch, náklady řízení, soudu dána není. Žalovaný od počátku sporu věděl, a jeho písemné vyjádření to potvrzuje, že spor pro něj bude neúspěšný. Nic mu tedy nebránilo, aby vzal v popřené části přihlášku zpět, tím by předmět sporu odpadl. Výše nákladů řízení byla stanovena podle ust. § 8 vyhlášky č. 484/2000 Sb. na 10.000,-Kč a dále byly žalobci přiznány hotové výdaje podle vyhlášky č. 177/1996 Sb., § 13 o.s.ř. ve výši 300,-Kč za jeden


text:
Druhé kolo hodnocení. Hodnotící zpráva o České republice - PDF
 Druhé kolo hodnocení. Hodnotící zpráva o České republice
 Download "Druhé kolo hodnocení. Hodnotící zpráva o České republice"
 1 Generální ředitelství I. - Právní záležitosti ODBOR PRO PROBLÉMY KRIMINALITY SKUPINA STÁTŮ PROTI KORUPCI RADA EVROPY Štrasburk, 12. května 2006 Důvěrné Greco Eval II Rep (2005) 7E Druhé kolo hodnocení Hodnotící zpráva o České republice Schválená na 28. plenárním zasedání GRECO (Štrasburk, května 2006) Secrétariat du GRECO Sekretariát GRECO Conseil de l Europe Rada Evropy F Strasbourg Cedex Fax2 I. ÚVOD 1. Česká republika je 32. členem GRECO, který má být zkoumán v rámci 2. kola hodnocení. Členy hodnotícího týmu GRECO (dále jen GET) tvoří p. Andrej LAZAR, poradce Úřadu proti korupci na policejním ředitelství Policejního Prezidia, protikorupční divize (Slovenská republika), p. William A. KEEFER, zástupce komisaře, Úřad pro vnitřní záležitosti, Celní a hraniční ochrana USA (Spojené státy americké) a p. Pierre-Christian SOCCOJA, Secrétaire Général du Service Central de Prévention de la Corruption, Service Interministériel placé auprčs du Ministčre de la Justice (Francie). Tento tým GET, doprovázený členem sekretariátu Rady Evropy, navštívil Českou republiku ve dnech září Před touto návštěvou byly odborníkům GET poskytnuty odpovědi na hodnotící dotazník (dokument Greco Eval II (2005) 3E), včetně výtisků příslušných právních úprav a jiné relevantní dokumentace. 2. Tým GET se sešel s představiteli těchto státních organizací: se zástupci Nejvyššího soudu, Vrchního soudu, rejstříkového soudu, státního zastupitelství, Nejvyššího kontrolního úřadu, úřadu hejtmana Královehradeckého kraje, Ministerstva vnitra (několika útvarů), policejního útvaru pro odhalování korupce a finanční kriminality (ÚOKFK), policejního útvaru pro odhalování nezákonných výnosů a daňové kriminality (ÚONVDK), Ministerstva spravedlnosti (několik útvarů), Úřadu vlády, Ministerstva financí (daňového a kontrolního odboru), Útvaru finančních analýz, a s veřejným ochráncem práv/ombudsmanem. Tým GET se rovněž setkal se zástupci následujících nevládních institucí: Sdružení obcí a měst České republiky, Obchodní komory, Komory auditorů, Komory účetních, Odborového svazu zaměstnanců ve státní správě, a se zástupci organizace Transparency International. 3. Připomínáme, že GRECO na svém 10. plenárním zasedání (v červenci roku 2002) odsouhlasilo, že v souladu s článkem 10.3 jeho stanov, se 2. kolo hodnocení bude zabývat následujícími tématy: - Téma I - Výnosy z korupce: Základní principy 4 (zabavení a konfiskace výnosů z korupce) a 19 (spojení mezi korupcí a praním špinavých peněz/organizovaným zločinem), jak byly vypracovány pro členy, kteří ratifikovali Trestně-právní úmluvu o korupci (ETS č. 173), podle článků 19, odstavce 3, 13 a 23 této Úmluvy; - Téma II - Veřejná správa a korupce: Základní principy 9 (veřejná správa) a 10 (veřejní činitelé); - Téma III - Právnické osoby a korupce: Základní principy 5 (právnické osoby) a 8 (daňové zákony), jak byly vypracovány pro členy, kteří ratifikovali Trestně-právní úmluvu o korupci (ETS č. 173), podle článků 14, 18 a 19, odstavce 2 této Úmluvy. 4. Předkládaná zpráva byla vypracována na základě odpovědí na dotazník a informací poskytnutých během návštěvy České republiky. Hlavním cílem zprávy je vyhodnotit účinnost opatření přijatých orgány České republiky, aby splňovaly požadavky vyplývající z ustanovení uvedených v odstavci 3. Zpráva obsahuje popis situace, po které následuje kritická analýza.


text: Závěry obsahují i výčet doporučení schválených GRECO a určených pro Českou republiku, aby se zlepšila úroveň dodržování uvedených ustanovení.3 II. TÉMA I VÝNOSY Z KORUPCE a. Popis situace Propadnutí a jiné odnětí prostředků a výnosů z trestné činnosti 5. Česká právní úprava nepoužívá termín "konfiskace" a místo toho používá termín "propadnutí". Trestní zákon (dále jen TZ) stanoví dva typy propadnutí, "propadnutí věci" ( 55 TZ) a "propadnutí majetku" ( 51 TZ). Oba typy propadnutí představují trestní sankce a mohou být uvaleny pouze na fyzické osoby. Tyto dva tresty propadnutí věci nebo majetku se odlišují podle okolností a trestných činů, za které mohou být uloženy TZ stanoví propadnutí věcí 1 (včetně úplatků), které se přímo vztahují k trestnému činu, buď z toho důvodu, "že byly užity k spáchání trestného činu nebo které byly k spáchání trestného činu určeny, které byly získány trestným činem nebo jako odměna za (případně i částečný) výsledek trestného činu. Trest propadnutí věci může soud uložit, jen jde-li o věc náležící pachateli. Týmu GET bylo sděleno, že tento trest propadnutí věci se obvykle ukládá zároveň s trestem odnětí svobody, že se však u méně závažných trestných činů může soud rozhodnout uložit propadnutí věci jako samostatný trest Propadnutí majetku podle 51 TZ se liší od propadnutí věci v tom, že se může vztahovat na vše, co je vlastnictvím pachatele bez ohledu na to, zda má propadnutý majetek nějakou souvislost s trestným činem. Soud může, pokud někoho odsoudí k nepodmíněnému trestu odnětí svobody, nařídit propadnutí majetku (veškerého nebo jeho části) pachatele, pokud odsoudil pachatele za zvlášť závažný trestný čin 3, kterým pachatel získal nebo se snažil získat majetkový prospěch, dále pak pokud soud pachatele odsoudil k výjimečnému trestu 4 nebo pokud ustanovení zvláštní části TZ soudu uložení tohoto trestu dovoluje. Zejména případy kvalifikovaného úplatkářství lze považovat za zvlášť závažné trestné činy, které umožňují uložit trest propadnutí majetku pachatele. 1 V anglickém překladu trestního zákona se pro "věc" používá termín "thing" místo termínu "asset". Neuvádí se definice "thing", avšak 89 TZ konkrétně uvádí: věcí se rozumí i ovladatelná přírodní síla [např. elektrický proud, atd.]. Ustanovení o věcech se vztahují i na cenné papíry. 2 Pachatel pak nebude považován za odsouzeného a nebude mít záznam v trestním rejstříku z toho důvodu, že byl odsouzen k propadnutí věci. Má-li soud pachatele odsoudit, musí TZ tuto možnost stanovit v paragrafu specifikujícím trestný čin a soud musí zastávat názor, že není nutné uložit další trest, aby bylo dosaženo účelu potrestání pachatele. Trestní zákon tuto možnost nestanoví pro různé trestné činy korupce (např. nestanoví trest propadnutí věci jako možný trest v části definující jednotlivé korupční trestné činy), trest propadnutí majetku tedy může být uložen pouze jako dodatečný trest za trestný čin korupce. 3 Rozlišují se dvě kategorie závažných trestných činů: zvlášť závažný trestný čin, jedná se o trestné činy za které může soud uložit nepodmíněný trest v délce nejméně 8 let (zahrnují také některé druhy pasivního úplatkářství přijímání úplatku podle 160 odst. 4 TZ) a závažné trestné činy. Ponechává se na zvážení soudu, zda bude trestný


text: čin považovat za zvlášť závažný, pokud zastává názor, že jedna nebo více přitěžujících okolností uvedených v 34 TZ (například s ohledem na význam chráněného zájmu, rozsah získaného ekonomického prospěchu, atd.) nebo pokud platí jedna nebo více zvlášť přitěžujících okolností uvedených v paragrafu definujícím trestný čin, je aplikovatelná. U pasivního a aktivního úplatkářství ( 160 a 161 TZ), jsou uvedeny dvě zvlášť přitěžující okolnosti: (1) pokud pachatel spáchá čin v úmyslu opatřit sobě nebo jinému značný prospěch nebo způsobit značnou škodu nebo jiný zvlášť závažný následek jiné osobě nebo (2) pokud se u takového činu jednalo o veřejného činitele. 4 U trestných činů korupce nemohou být uloženy výjimečné tresty. Výjimečné tresty jsou tresty odnětí svobody v délce od 15 do 25 let nebo doživotí, které mohou být uloženy pouze tehdy, pokud paragraf definující trestné činy výslovně umožňuje soudu takový trest uložit. Při splnění určitých podmínek je uložení výjimečného trestu omezeno na trestný čin vraždy, vlastizrady (jejímž výsledkem je úmyslně zaviněná smrt), terorismus nebo teroristický útok, trestné činy, které ohrožují bezpečnost veřejnosti, a trestný čin genocidy. 34 8. GET byl informován, že u trestných činů, kterými pachatel získal nebo se snažil získat ekonomický prospěch (nebo pokud paragraf stanovící tento trestný čin výslovně umožňuje soudu uložení tohoto trestu), může soud také uložit peněžitý trest (podobný pokutě) ve výši od Kč do Kč (cca 70 Eur až Eur) podle 53 TZ jako alternativní trest k propadnutí věci podle 55 TZ. Peněžitý trest může být uložen jako samostatný trest (u méně závažných činů, včetně některých druhů pasivního úplatkářství) nebo společně s trestem odnětí svobody, nemůže však být uložen společně s trestem propadnutí majetku. GET byl informován, že při ukládání peněžitého trestu zvažuje soudce závažnost činu, způsobené škody a také ekonomickou situaci pachatele. 9. Oba typy trestu propadnutí (což platí i pro peněžité tresty) mají diskreční charakter a jsou ukládány soudem jednajícím ex officio nebo na žádost státního zástupce. 10. Hlavní zásadou při ukládání trestu propadnutí je předchozí odsouzení za trestný čin. Je však možné i propadnutí in rem u několika málo případů, pokud se soud rozhodne uplatnit "ochranné opatření" podle 73 TZ, který umožňuje zabrání věci, pokud nebyl nebo nemohl být výše uvedený trest uložen podle 55 TZ (propadnutí věci použité při spáchání trestného činu nebo získané v důsledku trestného činu). Podmínkou pro uložení ochranného opatření je skutečnost, že věc náleží osobě, která nemůže být trestně stíhána nebo odsouzena 5, od jejíhož potrestání soud upustil, nebo pokud je propadnutí věci "v zájmu bezpečnosti občanů a majetku". 11. Prostředky mohou být zabrány buď podle 55 TZ ( věci, které byly užity k spáchání trestného činu nebo které byly k spáchání trestného činu určeny") nebo podle 73 TZ jako ochranné opatření. 12. Propadnutí výnosu z trestného činu je možné u přímých i vedlejších výnosů z trestného činu. 55, odstavec 1d) TZ výslovně stanoví, že soud může tento trest uložit i u věcí, které pachatel získal výměnou za věci získané trestným činem Propadnutí jiné majetkové hodnoty v souvislosti s propadnutím věci podle 55 TZ není možné. Byly však


text: navrženy změny trestního zákona, které by umožnily propadnutí jiné majetkové hodnoty v případě, že pachatel předtím, než dojde k propadnutí, zničí, poškodí, použije, zbaví se nebo jinak znehodnotí věc, která měla být zabavena podle 55 trestního zákona. 14. Pokud osoba usvědčená z trestného činu převede věci, jež mají propadnout, na třetí stranu v úmyslu vyhnout se trestu propadnutí, tyto věci mohou být této třetí straně odebrány, pokud je tato strana usvědčena z nakládání nebo přijímání věcí získaných v souvislosti s trestným činem" nebo je usvědčena z praní špinavých peněz ( 251, 252 a 252a TZ). Pokud třetí strana získala věci v dobré víře nebo nemůže-li být jinak usvědčena v souvislosti s postoupenými věcmi, mohou tyto věci propadnout pouze tehdy, pokud soud uloží ochranné opatření podle 73 TZ, které bylo podrobněji popsáno výše. 5 Pokud se například pachatel dobrovolně rozhodl ukončit přípravu spáchání trestného činu nebo v případech, kdy nebylo trestní řízení zahájeno nebo bylo zastaveno. 6 Pokud není hodnota věcí, které byly získány výměnou, o hodně vyšší ve srovnání s hodnotou původních věcí. Například, pokud byl přijatý úplatek ve výši Kč a tento úplatek byl použit ke koupi auta v hodnotě 3 milionů, toto auto nemůže být předmětem trestu propadnutí. 45 15. Důkazní břemeno spočívá na obžalobě a nemůže být vyvráceno, stejně tak není možné snížit sílu důkazů ve vztahu k původu výnosů z trestného činu, které mají propadnout na základě 55 TZ. Původ majetku z trestného činu musí být prokázán nade vší důvodnou pochybnost. 16. Obecně platí, že propadlé věci a majetek (podle 55 a 51 TZ) připadnou státu. GET byl informován, že - vzhledem k tomu, že není možné použít propadlý majetek pro uspokojení (soukromých) nároků - soud neuloží trest propadnutí v případě, že by osobu požadující náhradu škody nebylo možno odškodnit jinak, než z majetku nebo věcí, jež jsou předmětem propadnutí. Při ukládání trestu může soud podle 228 trestního řádu nařídit odškodnění třetí strany za škodu způsobenou trestným činem, za který byl pachatel odsouzen (pokud toto odškodnění třetí strana nárokuje) 7. Předběžná opatření 17. Trestní řád (č. 141/1961 Sb.; dále jen TŘ) upravuje zajištění nebo zabavení věcí a výnosů z trestného činu. 78 a 79 TŘ umožňuje zabavení věcí (včetně úplatků, avšak také bankovních, obchodních a finančních záznamů) na základě příkazu soudu (nebo v přípravném řízení na základě příkazu státního zástupce nebo policie), aby byly zajištěny pro použití v trestním řízení. 79a a 79c TŘ upravují zajištění peněžních prostředků na účtu u banky a cenných papírů na základě příkazu soudu (nebo v přípravném řízení státního zástupce nebo policie), pokud existuje podezření, že cenné papíry nebo prostředky na účtu u banky se používají pro spáchání trestného činu nebo představují výnosy z trestného činu. Institut zabavení majetku slouží především možnosti zajištění výkonu trestu propadnutí majetku podle 347 TŘ. Podle tohoto ustanovení může soud (nebo v přípravném řízení státní zástupce) zajistit pachatelův majetek (veškerý nebo jeho část), pokud existují obavy, že výkon trestu propadnutí majetku podle 51 TZ (viz výše uvedené propadnutí majetku) může být zmařen nebo ztížen. Proto může


text: být předběžné opatření podle 347 TŘ uloženo pouze v případě, kdy se očekává uložení trestu propadnutí majetku podle 51 TZ; použití tohoto předběžného opatření u trestných činů korupce je omezeno na případy kvalifikovaného úplatkářství. 18. Není povinnost provádět zvláštní vyšetřování s cílem zjistit, vysledovat a zajistit výnosy z trestných činů, pokud dojde k odhalení určitých závažných trestných činů, české orgány ale GET informovaly, že je standardní praxí toto vyšetřování provádět. 19. Pokud jde o správu zajištěných věcí, Česká republika od roku 2004 aplikuje nový zákon, který mezi jiným upravuje i správu zajištěných výnosů z trestné činnosti (č. 279/2003 Sb.), tj. pro zajištění nároků poškozených osob, zajištění výkonu trestu propadnutí majetku a pro vyřízení žádostí o vzájemnou právní pomoc. Podle 9 tohoto zákona může soud ustanovit buď Úřad pro zastupování státu v majetkových záležitostech nebo soudního exekutora v místě, kde se nachází zajištěný majetek, aby tento majetek spravovali. Avšak tento zákon (č. 279/2003 Sb.) se neuplatňuje u věcí zajištěných podle 79, 79a a 79c TŘ (věci relevantní pro použití v trestním řízení, finanční prostředky na účtu u banky a cenné papíry představující výnosy z trestné činnosti). Očekává se, že brzy budou schváleny změny TŘ, aby se vyřešila tato otázka. 7 Poškozený může uplatnit nárok na náhradu škody v trestním nebo civilním soudním řízení. Pokud je nárok na náhradu škody uplatněn v trestním řízení, může soud odkázat poškozeného na občanskoprávní řízení nebo o nároku poškozeného rozhodnout v trestním řízení proti obžalovanému. Pokud trestní soud rozhodne o nároku, musí při odsouzení pachatele vzít v úvahu trest propadnutí v souvislosti s nárokem na odškodnění. V těchto případech soud nesmí zahrnout do trestu propadnutí majetek, který bude použit na úhradu nároku na odškodnění poškozeného. 56 Statistické údaje 20. U statistických údajů o předběžných opatřeních české orgány uvedly, že v roce 2002 byl zaznamenán jeden případ korupce, u kterého byly zajištěny věci v přibližné hodnotě cca Kč (cca Eur). V roce 2003 byly zaznamenány dva případy korupce, v obou případech však nedošlo k zajištění věcí. V roce 2004 byly zaznamenány tři případy korupce. Věci byly zajištěny ve všech třech případech, v hodnotě Kč (cca 174 Eur), Kč (cca Eur) a Kč (cca Eur) Pokud jde o statistické údaje o propadnutí, české orgány poskytly tyto statistické údaje o propadnutí věcí podle 55 TZ v případech úplatkářství: celkově propadnutí celkově propadnutí celkově propadnutí odsouzeno věci odsouzeno věci odsouzeno věci 160 přijímání úplatku podplácení nepřímé úplatkářství Podrobné informace o druhu a hodnotě těchto propadnutých věcí bohužel nejsou k dispozici. Trest propadnutí majetku podle 51 TZ nebyl za korupční trestné činy v letech uložen. 8 GET byl po evaluační návštěvě informován, že v roce 2002 bylo oznámeno 173 případů úplatkářství, v roce případů, v roce případů a V roce případů. Avšak informace o aplikaci předběžných opatření v těchto případech nejsou k dispozici. 67 Mezinárodní spolupráce v oblasti předběžných opatření a konfiskace 22. Česká republika ratifikovala několik mezinárodních aktů v oblasti trestního práva, zejména pak Trestněprávní úmluvu o korupci (ETS č. 173) 9, Občanskoprávní úmluvu o korupci (ETS č. 174), Úmluvu


text: o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinů (ETS č. 141) a Evropskou úmluvu o vzájemné pomoci ve věcech trestních (ETS č. 030) 10. Dále pak Česká republika uzavřela více než 20 bilaterálních smluv s cílem usnadnit vzájemnou právní pomoc. GET byl informován, že tyto smlouvy se bezprostředně uplatňují, pokud však neexistuje dohoda, je možno právní pomoc poskytovat také na bázi záruky reciprocity. Na národní úrovni vytvářejí , a 449 TŘ právní rámec pro vzájemnou právní pomoc v trestních věcech u předběžných opatření a konfiskaci/propadnutí výnosů z trestné činnosti, které se mezi jiným také zabývají trestnými činy spojenými s korupcí. Ustanovení TŘ jsou aplikována v případech, kdy neexistují smluvní ustanovení aplikovaná na speciální žádosti o právní pomoc, například v případech, kdy nebyla smlouva o vzájemné pomoci uzavřena s dožadujícím nebo dožádaným státem. V ostatních případech mají ustanovení mezinárodní smlouvy přednost před ustanoveními o právní pomoci TŘ. 23. Pokud je Česká republika dožadujícím státem, stanoví 426, 427 a 428 TŘ právní rámec pro žádosti o právní pomoc zasílané státním zastupitelstvím nebo soudy zahraničním orgánům. Státní zástupci zasílají své žádosti prostřednictvím Nejvyššího státního zastupitelství a soudy zasílají žádosti prostřednictvím Ministerstva spravedlnosti. Obdržené informace nebo úkony jako je například zajištění věcí, provedené na základě takových žádostí, mohou být použity v trestním řízení v České republice, pokud byly informace získány nebo úkony provedeny v souladu se zákony dožádané země nebo v souladu se zákony České republiky. Není-li uzavřena žádná mezinárodní dohoda o právní pomoci, uplatňuje se zásada reciprocity a Ministerstvo spravedlnosti České republiky může dát záruky stejného jednání na straně České republiky vůči dožádanému státu. 24. U žádostí zasílaných do České republiky orgány zajišťující výkon práva mohou obecně reagovat na žádosti o vzájemnou právní pomoc: pokud není stanoveno jinak, může být poskytnuta veškerá právní pomoc, která není v rozporu se zákony České republiky. Podle 441 TŘ, který se týká žádostí o vydání předběžných opatření, státní zástupce nebo soud, v jehož místní příslušnosti se nacházejí věci nebo majetek, které mohou sloužit jako důkaz v trestním řízení v zahraničí a/nebo které mohou být výnosy či věci získané trestným činem, rozhodne o žádosti cizího státu o zajištění a předání těchto věcí. GET byl informován, že pokud se takové věci nacházejí v několika různých krajích, mohlo by se v takovém případě jednat o poměrně pomalý postup a že je v takovém případě Nejvyšší státní zastupitelství oprávněno ustanovit jednoho státního zástupce, který se bude zabývat žádostí týkající se věcí umístěných v různých krajích. GET byl také seznámen s příručkou, kterou vydalo Nejvyšší státní zastupitelství pro státní zástupce s cílem usnadnit postup při poskytování právní pomoci. 25. K výkonu cizích příkazů k propadnutí věci nebo majetku může dojít, pokud dožadující stát uzavřel v tomto smyslu s Českou republikou úmluvu, dohodu nebo smlouvu. Žádost je třeba 9 Po uložení ratifikačních listin uplatnila Česká republika výhradu, že zavede institut aktivního a pasivního úplatkářství v soukromém sektoru, jak je definován v 7 a 8 této Úmluvy, jako trestný čin v rámci své národní legislativy pouze v tom rozsahu, v jakém by odpovídal


text: některé z charakteristik trestných činů stanovených v trestním zákoně České republiky. 10 Po uložení ratifikačních listin předložila Česká republika výhradu, že žádosti o právní pomoc týkající se vyhledání a zadržení majetku budou vyřízeny za podmínky, že čin, kvůli kterému byla žádost zaslána, je oboustranně trestný, a že vyřízení žádosti o právní pomoc je v souladu s právním řádem České republiky. 78 zaslat Ministerstvu spravedlnosti České republiky (ústřednímu orgánu), který ji předá regionálnímu soudu, aby transponoval cizí příkaz ke konfiskaci do českého rozsudku. Český soud však může tento příkaz k zabavení vykonat pouze tehdy, pokud by sám uložil podobný trest, kdyby byl trestný čin spáchán v České republice. Legislativa České republiky však umožňuje soudu, aby cizí příkaz ke konfiskaci transponoval do jiného trestu. Cizí příkazy ke konfiskaci, pokud jsou transponovány do českého trestu propadnutí věci nebo majetku, jdou ku prospěchu českého státu, avšak soud může také rozhodnout, že propadlou věc může získat někdo jiný. Přestože byla uzavřena dohoda o sdílení propadlých věcí (kromě jiného) se Spojenými státy americkými, sdílení propadlých věcí není zatím možné z důvodu neexistence odpovídajících ustanovení v české legislativě. Praní špinavých peněz a 252a TZ upravují trestné činy praní špinavých peněz. Tato ustanovení zavádějí komplexní přístup ke zločinům spojeným s praním špinavých peněz. 252a TZ stanoví, že "kdo zastírá nebo jinak usiluje, aby bylo podstatně ztíženo nebo znemožněno zjištění původu věci nebo jiného majetkového prospěchu získaného trestnou činností, s cílem vzbudit zdání, že taková věc nebo prospěch byly nabyty v souladu se zákonem, nebo kdo jinému spáchání takového trestného činu umožní, bude potrestán odnětím svobody až na 2 léta nebo peněžitým trestem. Některé okolnosti, jako je například členství v organizované skupině nebo značný prospěch 11, umožňují zvýšit trest až na 5 odnětí svobody; pokud byl trestný čin spáchán v souvislosti s obchodem s drogami, byl umožněn zneužitím svého postavení v zaměstnání nebo funkce, nebo vedl k získání prospěchu velkého rozsahu 12, je možno zvýšit sazbu odnětí svobody až na 8 let (nebo nařídit propadnutí majetku). 252 TZ stanoví: kdo ukryje nebo na sebe nebo jiného převede z nedbalosti věc větší hodnoty, která byla získána trestným činem spáchaným jinou osobou, bude potrestán odnětím svobody až na šest měsíců nebo peněžitým trestem. I zde spáchání trestného činu v souvislosti s obchodem s drogami a získání prospěchu značného rozsahu umožňuje zvýšit trest až na 2 léta odnětí svobody, nebo až na 3 léta v případě prospěchu velkého rozsahu. 27. Celá řada institucí, včetně bank, makléřů, kasin, pojišťoven, zprostředkovatelských firem, daňových poradců, realitních kanceláří, ale také i osoby a instituce obchodující s tzv. kulturními statky a osoby i instituce přijímající platby v hotovosti ve výši přesahující Eur u jednotlivé transakce, musí podle 7 zákona o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti (č. 61/1996 Sb.) oznamovat podezřelé transakce FIU - Útvaru finančních analýz. Notáři, pro které nastala oznamovací povinnost krátce po návštěvě GET, a právníci zasílají oznámení pro FIU prostřednictvím svých profesních komor. Dohled nad dodržováním oznamovací povinnosti provádějí orgány, které již vykonávají některé další úkoly dozoru v rámci dalších právních


text: úprav, jako je například Česká národní banka a Česká obchodní inspekce. GET byl informován, že na nedodržení oznamovací povinnosti se vztahuje ustanovení zákona kdo jinému umožní spáchání takového činu a pachatel může být stíhán pro praní špinavých peněz Značný prospěch představuje částku Kč nebo vyšší (cca Eur). 12 Prospěch velkého rozsahu se liší od značného prospěchu v tom, že představuje částku 5 milionů Kč nebo vyšší ( Eur). 13 Na nedbalostní nedodržení oznamovací povinnosti se obdobně vztahuje 252 TZ ( kdo jinému z nedbalosti umožní zastřít původ nebo zjištění původu věc ). Avšak, nebyly poskytnuty informace to tom, zda byla tato ustanovení v případech nedodržení oznamovací povinnosti někdy aplikována. 89 28. FIU má 27 pracovníků a jejich počet bude v roce 2006 snížen na 25. Útvar neprovádí trestní vyšetřování, pouze analyzuje oznámení o podezřelých transakcích, která obdrží, a předává své podklady pro další vyšetřování policejním orgánům, obvykle policejnímu útvaru pro odhalování nezákonných výnosů a daňové kriminality (ÚONVDK) a v některých případech také útvaru pro odhalování korupce a finanční kriminality (ÚOKFK). V roce 2004 obdržel FIU přibližně 3300 oznámení o podezřelých transakcích, z nichž 103 byly předány policii Nedošlo k žádnému vyšetřování, trestnímu stíhání nebo odsouzení za trestný čin praní špinavých peněz v případech, kdy predikovaným trestným činem byla korupce. b. Analýza 30. GET zjistil, že platný systém pro aplikaci předběžných opatření a propadnutí prostředků a výnosů trestných činů (včetně korupce) je velmi složitý. GET byl ale zejména znepokojený tím, že propadnutí se používá jako doplňkový prostředek, který podstatně snižuje délku trestu odnětí svobody (spíše než jako opravdový prostředek k tomu, aby pachatelé přišli o prospěch získaný svými trestnými činy). Zpočátku měl GET pocit, že se předběžných opatření a trestů propadnutí využívá velmi omezeně, ale ze statistik, které byly českými orgány poskytnuty po evaluační návštěvě vyplývá, že propadnutí věci podle 55 TZ je ukládáno častěji, než jak se GET domníval. 15 Trest propadnutí majetku ( 51 TZ) může být uložen pouze u omezeného počtu závažných trestných činů, včetně případů kvalifikovaného úplatkářství, posouzených soudem jako závažné trestné činy. Je považován za velmi přísný trest a GETu bylo sděleno, že z tohoto důvodu není skoro nikdy ukládán. 16 Jak je uvedeno v popisné části neexistuje možnost propadnutí majetku/věcí bez předchozího odsouzení, s výjimkou případů aplikace ochranného opatření podle 73 TZ (zabrání věci osobě, která nemůže být stíhána nebo odsouzena). I když je osoba odsouzena pro trestný čin generující výnos, úroveň dokazování požadovaná pro propadnutí věcí je poměrně vysoká. České zákony neobsahují ustanovení, která by dovolovala uplatnit předpoklad (po prokázání viny) o původu věcí z trestné činnosti. Na základě této analýzy GET doporučuje i) přezkoumat stávající systém předběžných opatření (zejména pokud jde o zabrání) a propadnutí věcí a majetku s cílem zavést komplexní režim pro zbavení pachatelů prospěchu získaného jejich trestnými činy a ii) zvážit zjednodušení ustanovení o propadnutí, s cílem zajistit prospěch získaný trestným činem (zejména v případech trestných činů spojených s korupcí). 31. U předběžných opatření zaznamenal GET skutečnost, že použití 347 TŘ se omezuje pouze na zajištění výkonu trestu propadnutí majetku


text: podle 51 TZ, což výrazně snižuje možnosti praktického použití tohoto paragrafu u trestných činů korupce. České orgány však poukázaly na to, že prostředky a výnosy z korupce je ve všech případech možno zajistit podle 78 a 79 TŘ (předměty důležité pro trestní řízení), nebo podle 79a a 79c TŘ 17, pokud jsou uloženy na účtu u banky nebo se jedná o cenné papíry. Byl však nicméně vyjádřen souhlas s tím, že zajištění 14 V roce 2003 obdržel FIU přibližně 2000 oznámení, z nichž 114 bylo předáno policii. Značný nárůst v počtu oznámení o podezřelých transakcích, které FIU obdržel v roce 2004, byl způsoben změnami v zákoně. 15 Bohužel, protože nebyly poskytnuty informace o hodnotě a povaze zajištěných věci, statistiky poskytnuté po evaluační návštěvě neumožnily GET získat jasné povědomí o efektivitě platných ustanovení (o propadnutí věcí). 16 GET nezaznamenal mimořádnou přísnost tohoto trestu vzhledem k tomu, že soud má dostatek diskreční pravomoci uložit pouze částečný trest propadnutí majetku. 17 Tyto paragrafy umožňují zajištění/zablokování obsahu bankovního účtu a cenných papírů, pokud se jeví, že jsou určeny pro spáchání trestného činu, byly použity pro spáchání trestného činu nebo představují výnosy z trestného činu. 910 nemovitých věcí a příjmu i prospěchu z nezákonného majetku je problematické. V této souvislosti také vyšetřovatelé a státní zástupci, se kterými GET jednal, vyjádřili pochybnosti, zda se zajištění podle uvedených ustanovení TŘ vztahuje také na finanční prostředky uložené na bankovní účet po jeho blokaci a na výnosy z cenných papírů. Očekávají se však změny TŘ, jež mají umožnit nápravu těchto problémů a vyřešit stávající mezery v regulačním systému při správě zajištěných věcí tím, že nový zákon o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení (č. 279/2003 Sb.) se bude také vztahovat na věci zajištěné podle 79, 79a a 79c TŘ. GET doporučuje zavedení navrhovaných změn trestního řádu týkajících se i) umožnění zajišťování/zablokování zaknihovaných cenných papírů, příjmů a výnosů z nezákonných věcí/majetku, prostředků uložených nebo úroků obdržených na bankovních účtech po vydání příkazu k zajištění, i nemovitých věcí, a ii) rozšířit aplikaci zákona č. 279/2003 týkajícího se správy zajištěných věcí na veškeré prostředky zajištěné na základě trestního řádu. 32. Pokud jde o institut propadnutí, GET připomíná, že český systém rozlišuje mezi dvěma typy propadnutí, a sice propadnutím majetku ( 51 TZ) a propadnutím věcí s přímým vztahem k trestnému činu ( 55 TZ). Oba typy propadnutí lze uplatňovat pouze u věcí/majetku náležejících pachateli. Úplatky přijaté pachatelem jsou však považovány za prostředky jemu náležející. Přestože ustanovení o vlastnictví nejsou považována za překážku, existují těžkosti při propadnutí majetku a věcí, které nejsou v rukách pachatele, ale byly převedeny na třetí osoby. Majetek a věci ve vlastnictví třetích osob ve zlé víře mohou být předmětem propadnutí pouze po úspěšném odsouzení třetí osoby za praní špinavých peněz nebo nakládání s kradenými předměty. Ochranné opatření podle 73 TZ upravuje možnost zabrání prostředků a výnosů z trestné činnosti bez předchozího odsouzení (in rem), ale orgány činné v trestním řízení GET při evaluační návštěvě informovaly o těžkostech při aplikaci tohoto ochranného opatření 18, zejména v souvislosti


text: s nemovitým majetkem. Je nutné také podotknout, že český právní systém neumožňuje trestní stíhání právnických osob (viz. níže - téma III). Majetek právnické osoby tedy nemůže být předmětem trestu propadnutí (ačkoli bylo by možné do určité míry aplikovat ochranné opatření podle 73 TZ). Za těchto okolností se zdá být nejvíce problematická skutečnost, že není možné propadnutí ekvivalentní hodnoty. GETu bylo také sděleno, že v případech, kdy výnosy z trestné činnosti zmizely, může soud uložit peněžitý trest ( 53 TZ, který je inter alia aplikovatelný na trestné činy při kterých pachatel získal nebo se snažil získat ekonomický prospěch). 19 GET nicméně nebyl informován o tom, jestli soud při stanovení výše peněžitého trestu nějakým způsobem zvažuje hodnotu prospěchu získaného pachatelem. 20 GET doporučuje zavedení právní úpravy umožňující i) zajištění a propadnutí jiné majetkové hodnoty s ekvivalentní hodnotou k výnosům z korupce a ii) efektivní zajištění a propadnutí věcí a majetku neoprávněně převedených na třetí osoby (včetně právnických osob). 18 GET byl nicméně státními zástupci informován, že Nejvyšší soud zahrnul možnost užití tohoto ustanovení také na propadnutí výnosu z trestného činu třetích osob. 19 České úřady oznámily, že peněžitý trest byl v r uložen v 2913 případech. Po evaluační návštěvě byly poskytnuty detailnější statistiky o počtu uložených peněžitých trestů za trestné činy úplatkářství a přibližná hodnota těchto trestů. Například v r byl peněžitý trest uložen v 6 případech přijímání úplatku ve výši (v průměru) Kč (1.180 euro). Ve stejném roce byl peněžitý trest uložen ve 29 případech uplácení ve výši (v průměru) Kč (880 euro). 20 Přestože bylo sděleno, že soudce při ukládání peněžitého trestu také zvažuje škodu trestným činem způsobenou, GET se domnívá, že to není stejné jako zvážení hodnoty prospěchu získaného pachatelem. Po evaluační návštěvě české orgány oznámily, že v případě ukládání peněžitého trestu, soudce zvažuje i hodnotu prospěchu získaného trestným činem. GET vzal informaci na vědomí, ale domnívá se, že by bylo vhodnější zahrnout výslovné ustanovení o propadnutí jiné majetkové hodnoty do trestního zákona. 1011 33. Pokud jde o praní špinavých peněz, GET vyjadřuje pochvalu českým orgánům za změny provedené v posledních letech v legislativě proti praní špinavých peněz. GET s uspokojením zaznamenal široké spektrum institucí a profesních organizací, jež mají povinnost oznamovat podezřelé transakce, komplexní přístup k trestným činům, který byl zaveden do české legislativy a kompetence udělené FIU pro pozdržení transakcí a zablokování bankovních účtů (bez předchozího povolení státního zastupitelství). GET však zaznamenal, že vymezení praní špinavých peněz stanovené v 252 a 252a TZ kladou značný důraz na "zastírání původu výnosů z trestné činnosti" a že tato vymezení také plně neodpovídají vymezením používaným při oznamování podezřelých transakcí podle zákona o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti (č. 61/1996 Sb.). GET rovněž zaznamenal, že zákon č. 61/1996 výslovně stanoví, že není rozhodující, zda trestný čin (celý nebo jeho část) byl spáchán na území České republiky. Avšak ohledně trestných činů podle 252 a 252a TZ získal GET vzájemně si odporující odpovědi na otázku, zda trestné činy, včetně korupce, jež byly spáchány v zahraničí, představují predikované trestné činy pro


text: praní peněz v České republice. GET doporučuje zvážit zavedení výslovných ustanovení v trestním zákoně, jež by stanovily, že praní špinavých peněz je možno trestně stíhat v České republice v případech, kdy predikovaný trestný čin, včetně korupce, byl spáchán v zahraničí. 34. GET také vyjádřil znepokojení nad celkovou účinností postupu orgánů činných v trestním řízení v případech praní špinavých peněz. Vzhledem k počtu vyšetřovaných trestných činů podvodů a zpronevěry, se zdá, že z takových vyšetřování vzešlo jen relativně velmi málo případů praní špinavých peněz. GET nabyl dojmu, že i přes školení, která již byla organizována, a zvýšení specializace na straně státního zastupitelství, není vyvíjeno žádné mimořádné úsilí při "vysledování peněz" u trestných činů, z nichž vyplynuly značné výnosy, s cílem trestně stíhat praní špinavých peněz a zajistit vytvořené výnosy, aby bylo možno uložit trest propadnutí. GET je toho názoru, že vysledování výnosů z trestné činnosti u trestných činů, jejichž výsledkem je vytvoření značných výnosů, by mělo představovat větší prioritu orgánů činných v trestním řízení. Jakmile FIU předá případ policii, TŘ umožňuje využití široké škály vyšetřovacích metod, včetně odposlechů a nahrávání soukromých hovorů a operativního nasazení tajných agentů. Není jasné, do jaké míry se tyto metody používají při vyšetřování praní špinavých peněz. GET pouze zaznamenal, že v jiných státech přineslo aktivnější používání těchto metod pozitivní výsledky při vyšetřování ekonomické kriminality, včetně korupce a praní špinavých peněz. GET doporučuje motivovat orgány činné v trestním řízení, aby plně využívaly vyšetřovací metody v příslušných případech, a zajistit za tímto účelem další školení policejních orgánů v oblasti moderních finančních vyšetřovacích metod, zejména v souvislosti s vyšetřováním trestních činů korupce. III. TÉMA II VEŘEJNÁ SPRÁVA A KORUPCE a. Popis situace Definice a právní rámec 35. Právní definice termínu "veřejná správa" neexistuje. Tento termín se však běžně připisuje výkonným pravomocím státu vykonávaným vládou, ministerstvy a jinými správními úřady na centrální úrovni, a dále pak úřady ustanovenými na obecní a krajské úrovni samosprávy. Veřejná správa v České republice prošla procesem decentralizace, který byl završen zavedením 1112 legislativy zřizující 14 krajů ke dni 1. ledna Současná struktura veřejné správy tudíž pochází z relativně nedávné doby a celá řada právních norem ještě nebyla schválena nebo není účinná. 36. V České republice se rozlišuje mezi zaměstnanci veřejné správy zaměstnanými ve státní správě (státní zaměstnanci) a pracovníky zaměstnanými na obecní a krajské úrovni (úředníci územně samosprávných celků). Zákon o službě státních zaměstnanců (č. 218/2002 Sb.), po nabytí účinnosti, zajistí regulační rámec pro státní zaměstnance. Přestože tento zákon již schválil parlament, nebude účinný dříve než od 1. ledna 2007 a může dokonce dojít i k dalšímu zpoždění. V současné době obecně upravuje pracovněprávní vztahy zákoník práce (č. 65/1965 Sb.), který obsahuje zvláštní ustanovení pro všechny zaměstnance pracující ve veřejném sektoru. Pro úředníky územně samosprávných celků zákoník práce doplňuje zákon o úřednících územních samosprávných celků (č. 312/2002 Sb.), který je účinný od 1. ledna Protikorupční politika 37. V roce 1999 byl přijat program boje proti korupci. Obsahuje konkrétní měřitelné cíle ve třech různých oblastech, jimiž jsou: legislativa, organizační opatření a mezinárodní spolupráce. Ministerstvo vnitra odpovídá


text: za koordinaci protikorupčních opatření obecně a za konkrétní realizaci programu, a vede Mezirezortní koordinační skupinu k problematice boje proti korupci, která byla ustavena v roce Aktualizace tohoto programu, včetně zpráv o pokroku dosaženém při realizaci opatření tohoto programu, se pravidelně zveřejňuje od roku Od roku 2005 se aktualizace a zprávy o dosaženém pokroku vydávají pouze každým druhým rokem. Transparentnost 38. Hlavní pravidlo týkající se přístupu k informacím se nachází v 17 odst. 5 Listiny práv a svobod, který stanoví, že všechny státní orgány musí "na požádání poskytnout informace o své činnosti. Zákon o svobodném přístupu k informacím (č. 106/1999 Sb.) dále stanoví, že orgány státní správy, orgány obecní a krajské samosprávy a instituce, které nakládají se státními prostředky, musí na požádání poskytnout informace. Tento zákon se nevztahuje na osobní údaje. Další výjimky se týkají záznamů, jež jsou označovány podle zvláštních zákonů a předpisů jako utajované, a dále pak osobních údajů a informací označených jako obchodní tajemství, informací získaných státními orgány v rámci zákonů o daních, důchodovém pojištění, zdravotním pojištění a sociálním zabezpečení, dokumentů týkajících se osobního majetku osob, interních předpisů a personálních předpisů příslušného správního orgánu a informací týkajících se jednání správních orgánů předtím, než vydají rozhodnutí. 39. Každá fyzická nebo právnická osoba může požádat o informace, jež mohou být sděleny písemně nebo ústně. Žadatel nemusí prokázat svůj zákonný zájem na vyhledávaných informacích. Jak již naznačuje název zákona, za žádost o přístup k informacím se neplatí žádný poplatek. Správní úřady však mohou účtovat poplatek za náklady spojené s vyhledáním, kopírováním a zasláním požadovaných informací žadateli. Odvolání proti rozhodnutí, jímž byla zamítnuta žádost o informace, včetně nedodržení termínu 21 stanoveného pro poskytnutí informací, může být podáno 21 Informace nebo rozhodnutí, jímž se zamítá žádost o informace, musí být zaslány písemně do 15 dnů a za určitých okolností je tento termín možno prodloužit o dalších 10 dnů. 1213 k orgánu, který rozhodnutí vydal nebo měl vydat. Pokud nedojde ke změně rozhodnutí, je možno je napadnout u správního soudu. Kontrola veřejné správy zákona o správním řízení 22 ("Správní řád", č. 71/1967 Sb.) obsahuje ustanovení o interním přezkumu správních rozhodnutí. Žádost o přezkum rozhodnutí musí být podána k orgánu, který správní rozhodnutí vydal, do 15 dnů od tohoto rozhodnutí. Úřad provádějící přezkum rozhodnutí může být orgán, který vydal napadené rozhodnutí nebo jeho nejbližší nadřízený orgán. Neexistuje interní správní postup pro odvolání proti výsledku přezkumu u vyšší instance, může však být zahájeno "výjimečné" obnovené řízení, pokud věcné chyby 23 vedly k přezkumu rozhodnutí. Dále pak zákon o soudním řádu správním (č. 150/2002 Sb.) umožňuje soudní přezkum krajským správním soudem v první instanci a v konečné instanci pak Nejvyšším správním soudem. 41. Veřejný ochránce práv (ombudsman) je pověřen ochranou práv občanů při pochybeních ve výkonu správy a jednáních, která jsou v rozporu s právním řádem nebo principy demokratického právního státu, a při nečinnosti orgánů, které jsou pověřeny výkonem veřejné správy 24. Ombudsman nemá výslovný mandát pro boj s korupcí, ale korupce spadá do jeho širších kompetencí týkající se vyšetřování pochybení ve výkonu správy a jednání v


text: rozporu se zákonem. Šetření ombudsmana je založeno na stížnostech široké veřejnosti, avšak ombudsman může také zahájit vyšetřování ex officio. V roce 2003 obdržel ombudsman 4421 stížností, z nichž 2435 bylo přípustných, a provedl 44 šetření ex officio. Ombudsman může podat návrh na zahájení disciplinárního řízení nebo zahájení řízení pro přezkum rozhodnutí nebo jednání, doporučit provedení kroků pro odstranění nečinnosti, navrhnout poskytnutí odškodnění nebo doporučit podání žaloby v souvislosti se správním deliktem nebo trestným činem. Ombudsman může také navrhnout změnu, zrušení nebo přijetí právního nebo vnitřního předpisu a může doporučit nejvyššímu státnímu zástupci podání žaloby v určitém případě, pokud se domnívá, že je to nutné k ochraně veřejného zájmu. 25 Pokud se ombudsman při provádění šetření případného zneužití pravomocí veřejného činitele setká s možností trestného činu korupce, je povinen tento případ 22 Zákon o správním řízení (č. 71/1967 Sb.) byl nahrazen novým zákonem o správním řádu (č. 500/2004 Sb.), který vstoupil v platnost k 1. lednu České úřady sdělily, že ustanovení o napadení administrativních rozhodnutí se změnila následovně: nový zákon umožňuje odvolací řízení a řízení přezkumné. Odvolání proti rozhodnutí musí být podáno u orgánu, který rozhodnutí vydal do 15 dnů ode dne oznámení rozhodnutí. Správní orgán, který napadené rozhodnutí vydal, může vydané rozhodnutí zrušit nebo změnit, nesmí ale rozhodnout v neprospěch odvolatele. V ostatních případech je odvolání postoupeno odvolacímu orgánu (zpravidla orgánu nadřízenému). Řízení může být obnoveno, pokud vyšly najevo dříve neznámé skutečnosti, nebo se důkazy provedené v původním řízení ukázaly nepravdivými anebo pokud rozhodnutí, které bylo podkladem pro rozhodnutí správního úřadu, bylo změněno nebo zrušeno. Účastník může dát podnět k obnově řízení ve lhůtě 3 měsíců od doby, kdy se o důvodu obnovy dozvěděl, nejpozději však 3 roky poté, co původní rozhodnutí vstoupilo v platnost. Navíc nový zákon umožňuje přezkumné řízení, které je zahájeno ex officio v případě, kdy lze důvodně pochybovat o tom, že rozhodnutí je v souladu s právními předpisy. 23 Vyčerpávající výčet takových chyb je obsažen v 62 správního řádu (č. 71/1967 Sb.): nové skutečnosti nebo důkazy, které se objevily, rozhodnutí bylo založeno na falešných důkazech, apod. Žádost o obnovení musí být podána do 3 měsíců od zjištění důvodů pro obnovení, nejpozději však 3 roky poté, co původní rozhodnutí vstoupilo v platnost. 24 Včetně úřadů vykonávajících správní úkony na státní úrovni, jako například ministerstva a úřady územních samosprávních celků v rámci přenesených pravomocí, dále pak Česká národní banka (při výkonu správních pravomocí), policie, armáda, vězeňská služba a státní zdravotnická zařízení. Ombudsman nemá kompetence vůči parlamentu, prezidentu republiky, vládě, Nejvyššímu kontrolnímu úřadu, zpravodajským službám, orgánům činným v trestním řízení, státnímu zastupitelství a soudům. 25 Státní orgán musí Ombudsmana informovat o opatřeních přijatých podle jeho doporučení do 60 dnů. Nejvyšší státní zástupce ho musí informovat do 3 měsíců. 1314 oznámit orgánům činným v trestním řízení (podle 8 TŘ, který tuto povinnost ukládá všem státním orgánům). Od roku 1999 se ombudsman setkal se 4 případy podezření z korupce a jeden z těchto případů předal státnímu zastupitelství. 42. Další kontrolu veřejné správy zajišťují interní kontrolní útvary na ministerstvech a Nejvyšší kontrolní


text: úřad (NKÚ). NKÚ je nezávislý orgán, který se ze své činnosti odpovídá vládě a parlamentu. Zaměstnává 349 kontrolorů a odpovídá za kontrolu správy státního majetku a finančních prostředků vybraných státem podle příslušných právních ustanovení. Ročně provede kontrol (finančních kontrol a kontrol hospodaření). Pokud při kontrole prováděné NKÚ vznikne podezření ze spáchání trestného činu, předává se věc státnímu zastupitelství (v případě špatného hospodaření s fondy EU se předává věc Nejvyššímu státnímu zastupitelství). Pokud interní kontroly prováděné rezortními kontrolními útvary zjistí trestný čin korupce, předávají tyto informace policii. GET byl informován, že jen samotné kontrolní oddělení Ministerstva financí se každý měsíc setká se 2 až 3 případy možného korupčního chování. 43. NKÚ může provádět kontrolu obecních a krajských úřadů pouze v případech nakládání s finančními prostředky ze státního rozpočtu nebo pokud využívají státní majetek. GET byl informován, že parlament v roce 2004 zamítl návrh zákona na rozšíření mandátu NKÚ vůči obecním a krajským úřadům. Kontroly obecních a krajských úřadů týkající se hospodaření s finančními prostředky, které nejsou získávány přímo ze státního rozpočtu, jsou prováděny buď jednou z krajských kontrolních jednotek (u kontrol obecních úřadů), Ministerstvem financí (u kontrol krajských úřadů) nebo soukromými auditory. Přijímání nových pracovníků, pracovní postup a preventivní opatření 44. GET byl informován, že v současné době si každé ministerstvo řídí svůj vlastní interní výběr pracovníků. Mezi ministerstvy jsou velké rozdíly v postupech při přijímání nových pracovníků a tyto postupy nezajišťují ve všech případech dostatečně transparentní výběr na základě konkurzu, prověřování potenciálních zaměstnanců nebo jiná preventivní opatření. Zákon o službě státních zaměstnanců, jakmile nabude účinnosti, stanoví rámec pro dodržování určitých požadavků týkajících se státní příslušnosti, věku a právní způsobilosti, a požaduje, aby osoby žádající o přijetí do státní služby měly čistý trestní rejstřík, splňovaly kvalifikační předpoklady pro konkrétní pracovní pozici (tj. aby měly odpovídající vzdělání/školení) a uspěly v konkurzu na toto pracovní místo. Avšak, jak bylo uvedeno výše, zákon o službě státních zaměstnanců nebude účinný před rokem 2007 a může dokonce dojít k dalšímu zpoždění. U zaměstnanců obecních a krajských úřadů stanoví zákon o úřednících územních samosprávných celků (č. 312/2002 Sb.), že otevřené a soutěživé konkurzní řízení je podmínkou pro přijetí úředníků na dobu neurčitou a pro přijetí vedoucích pracovníků. GET však byl informován, že toto ustanovení se v některých případech nedodržuje. Školení 45. Školení se organizuje při vstupu do zaměstnání a po celou dobu zaměstnání státních zaměstnanců ve správních úřadech. Vstupní školení je povinné pro všechny nově přijímané státní zaměstnance a jeho součástí je i téma etického chování ve státní službě. 26 Další školení jsou nepovinná. Volitelné kurzy se zabývají tématem etického chování obecně, a dále pak i 26 Po evaluační návštěvě byl GET českými úřady informován o povinnosti absolvovat vstupní etické školení také úředníky obecních a krajských úřadů. Toto školení je zajišťováno Institutem pro místní správu. 1415 Střet zájmů tématem preventivních opatření pro zabránění korupce ve státní službě. Školení zajišťuje Institut státní správy. 46. Podle 73 zákoníku práce (č. 65/1965 Sb.) se všechny osoby, zaměstnávané státem a v rámci územních samosprávných celků, musí vyvarovat jakéhokoli činu, který by


text: mohl oslabit důvěru v nestrannost při rozhodování, vyvarovat se chování, které by mohlo vést ke střetu mezi veřejnými a osobními zájmy, a nesmí zneužít informací získaných při výkonu svých povinností. 27 Další ochranné mechanismy pro zabránění střetu zájmů spočívají v zákazu působit jako člen řídícího orgánu obchodního subjektu a omezení podnikatelských činností, pokud je zaměstnavatel konkrétně nepovolí. Zákon o úřednících územních samosprávných celků (č. 312/2002 Sb., 16) dále stanoví, že pracovníci obecních a krajských úřadů se musí zdržet jakékoli aktivity, která by mohla vést ke střetu jejich soukromých a veřejných zájmů, mohla by oslabit důvěryhodnost územních samosprávných celků a důvěru v nestrannost při rozhodování. Jakmile vstoupí v účinnost zákon o službě státních zaměstnanců, zakáže jakoukoli placenou činnost (jinou než pracovní poměr ve státní službě). Nedodržení předpisů o střetu zájmů může mít za následek ukončení pracovněprávního vztahu podle 46 zákoníku práce 28 nebo uložení jiných disciplinárních opatření podle zákona o úřednících územních samosprávných celků nebo podle zákona o službě státních zaměstnanců, jakmile nabude účinnosti. 47. Není zaveden systém pravidelných a periodických rotací zaměstnanců. 48. V současné době neexistují žádná konkrétní opatření 29, která by bránila úředníkům veřejné správy přejít do soukromého sektoru, kde by mohli zneužít svých kontaktů a znalosti správních mechanismů i rozhodovacích procesů. Jakmile nabude účinnosti zákon o službě státních zaměstnanců, bude obsahovat i ustanovení zabraňující některým státním zaměstnancům ve vedoucích funkcích (vedoucím útvarů a ředitelům), aby podnikali ve stejné oblasti, ve které předtím pracovali, a to po dobu 2 let po ukončení pracovního poměru ve státní správě. Z tohoto ustanovení je vyňato podnikání v určité profesi podle zvláštních předpisů (právníci, architekti, apod.). Za porušení tohoto ustanovení může být uložena pokuta až do výše Kč (cca Eur). 27 České orgány dodatečně informovaly o přijetí nového zákona o střetu zájmů (16. března 2006). Tento zákon nabude účinnosti k 1. lednu Tento zákon stanoví pro poslance, senátory, členy vlády, vedoucí ústředních správních úřadů, soudce, členy správní rady ČNB a NKÚ, ombudsmana, ředitele zpravodajských služeb, členy obecních a krajských zastupitelstev, starosty, státní zástupce, členy statutárních orgánů, členy řídících, kontrolních nebo dozorčích státních orgánů, příslušníky policie a Celní správy, kteří přímo nakládají s veřejnými prostředky nebo se podílejí na trestním řízení, povinnost uložit oznámení o osobním zájmu, činnostech, majetku a příjmu, darech a závazcích do tzv. registru oznámení, který je veden u různých úřadů (např. členové Poslanecké sněmovny podávají oznámení Mandátovému a imunitnímu výboru). Pokud evidenční orgán zjistí nepřesnosti v podání, může podat návrh na zahájení řízení pro porušení povinnosti u správního soudu. Oznámení uložená v registru oznámení jsou přístupná veřejnosti. 28 Jiná možnost než ukončení pracovního vztahu na základě 46 pro vážné nebo opakované porušení pracovní kázně není, zákoník práce neumožňuje disciplinární řízení a zákoníku práce stanoví, že zaměstnavatel a zaměstnanec mohou uzavřít dohodu o nekonkurenci, která zabrání zaměstnanci podnikat v oboru, který je možno považovat za konkurenční ve vztahu k činnostem zaměstnavatele. Toto ustanovení také určuje, že zaměstnavatel musí odškodnit zaměstnance za období, ve kterém zaměstnanec nesmí vykonávat tyto činnosti, a že toto odškodnění by mělo dosáhnout nejméně výše jedné průměrné


text: měsíční mzdy zaměstnance. GET byl informován, že není znám žádný případ, že by taková dohoda byla ve státním sektoru uzavřena. 1516 Kodexy etického chování 49. Usnesením vlády č. 270/2001 byl přijat obecný Kodex etického chování pro všechny zaměstnance ve veřejné správě. Tento kodex nemá závazný charakter a obsahuje doporučení týkající se střetu zájmů, darů, zneužití úředního postavení a oznamování nevhodné činnosti. Z tohoto kodexu etického chování nevyplývají žádné sankce, avšak některá jeho ustanovení odpovídají ustanovením správního a trestního práva (například "zneužití pravomocí veřejného činitele" podle 158 TZ) a tyto činy jsou tudíž postižitelné podle tohoto režimu. Zákon o úřednících územních samosprávných celků (č. 312/2002 Sb.) také obsahuje etické normy týkající se nestrannosti, darů, vyvarování se chování, jež by mohlo vést ke střetu veřejného a osobního zájmu nebo které by oslabilo důvěryhodnost územního samosprávného celku. A konečně také další úřady, jako například Ministerstvo vnitra a Ministerstvo práce a sociálních věcí, stejně tak jako Soudcovská unie a státní zastupitelství, přijalo své vlastní kodexy etického chování. 30 Dary 50. Zákoník práce zakazuje přijímání darů nebo výhod, s výjimkou případů, kdy jsou poskytnuty na bázi dohody s některou odborovou organizací 31 nebo zaměstnavatelem. Jakmile bude účinný zákon o službě státních zaměstnanců, bude obsahovat podobné ustanovení. Kromě ukončení pracovněprávního vztahu u závažných nebo opakovaných porušení pracovní kázně neobsahuje zákoník práce žádná jiná disciplinární opatření. Budoucí porušení ustanovení o darech v zákoně o službě státních zaměstnanců mohou mít za následek disciplinární sankce, jako například snížení platu. Kodex etického chování zaměstnanců ve státní správě doporučuje zaměstnancům nepřijímat dary, úsluhy nebo jakékoli jiné výhody, jež by mohly ovlivnit nebo zdánlivě ovlivnit rozhodování, být na újmu profesionálnímu přístupu k určité věci, nebo které by mohly být považovány za odměnu za práci, jež je zaměstnancovou povinností. Kromě toho několik dalších úřadů a orgánů (např. Ministerstvo vnitra, policie) přijalo své vlastní interní předpisy týkající se přijímání darů. Pokud jde o pracovníky obecních a krajských úřadů, zákon o úřednících územních samosprávných celků (č. 312/2002 Sb.) stanoví, že úředník územního samosprávného celku nesmí přijímat dary nebo jiné výhody. Oznamování korupce TŘ stanoví, že státní orgány jsou ( ) povinny neprodleně oznamovat státnímu zástupci nebo policejním orgánům skutečnosti nasvědčující tomu, že byl spáchán trestný čin. Kodex etického chování dále doporučuje oznamovat, mezi jiným, i korupci nadřízenému orgánu nebo orgánům činným v trestním řízení. Neoznámení však nepředstavuje trestný čin Neexistují žádná právní opatření, která by při oznámení korupce zajistila utajení a ochranu zaměstnanců ve veřejné správě před represáliemi GET byl po návštěvě informován, že některá města a kraje také přijala vlastní etické kodexy. 31 Týká se darů (předmětů, nikoli peněz) u příležitosti výročí nebo oslav členství v odborovém svazu trestního zákona stanoví, že neoznámení trestných činů vyjmenovaných v tomto paragrafu státnímu zástupci nebo policejnímu orgánu může být potrestáno až 3 lety odnětí svobody. Korupce však není mezi těmito trestnými činy uvedena. 33 Po návštěvě byl GET informován, že 46 a 53 zákoníku práce poskytují nepřímou, ale podle českých orgánů dosti silnou ochranu zaměstnanců, protože zaměstnanecký vztah může být ukončen pouze z několika přesně určených důvodů


text: a 1617 Disciplinární řízení 53. Stávající legislativní rámec neobsahuje žádná ustanovení o disciplinárním řízení proti státním zaměstnancům kromě řízení o ukončení pracovněprávního vztahu podle zákoníku práce v případech závažného nebo opakovaného porušení pracovní kázně. Zákon o úřednících územních samosprávných celků obsahuje podobné ustanovení jako zákoník práce. Zákon o službě státních zaměstnanců (zatím není účinný) předpokládá zavedení dvoustupňového disciplinárního řízení prostřednictvím interních disciplinárních komisí kárná komise - a možnost zahájit disciplinární řízení proti všem státním zaměstnancům (týká se pouze státních zaměstnanců ve služebním poměru), s výjimkou generálních ředitelů a náměstků generálních ředitelů. Sankce, které by měl zákon o službě státních zaměstnanců zavést, jsou: písemná důtka, snížení platu až o 15% po dobu až 3 kalendářních měsíců, odvolání ze služebního místa představeného a propuštění ( 72). 54. GET byl informován, že pokud se během interního vyšetřování "drobného přestupku" objeví důkazy o trestném činu, předává se vyšetřování příslušnému orgánu činnému v trestním řízení. b. Analýza 55. Třístupňová veřejná správa České republiky - na úrovní centrální, krajské a obecní - získala své konečné členění až v roce 2001, kdy vstoupila v platnost legislativa zřizující čtrnáct územních správních celků. Zákony upravující a posilující postavení krajských úřadů byly zavedeny až v roce 2003 a GET byl informován, že tato krajská hejtmanství se stále ještě nacházejí v počátečních fázích rozvoje. Tato rozvíjející se krajská hejtmanství, ještě nemají dostatečně silné postavení, aby mohla zavádět a realizovat protikorupční programy pro řešení rozšířené korupce 34 v České republice. Ústřední vláda se pokoušela tento nedostatek překlenout, avšak mnoho státních institucí, jež prosazují transparentnost a bezúhonnost ve státní správě, jako je například Nejvyšší kontrolní úřad a ombudsman, mají vůči krajským (či obecním) samosprávám velmi omezené pravomoci, popřípadě žádné. 56. GET chválí Českou republiku za její protikorupční strategii, která se uplatňuje na centrální úrovni od roku Tento program boje proti korupci ukládá pracovníkům ústřední státní správy, aby přijali konkrétní legislativní a organizační opatření proti korupci. Dosažený pokrok je popisován ve výroční správě o korupci v České republice, což je veřejný dokument zpracovávaný Ministerstvem vnitra. Tyto zprávy jsou veřejné a informativní a umožňují zainteresovaným osobám sledovat pokrok dosahovaný v rámci protikorupční legislativy. Bohužel, v budoucnu budou tyto zprávy vydávány pouze každým druhým rokem. Ministerstvo vnitra rovněž vede Mezirezortní koordinační skupinu k problematice boje proti korupci, týmu GET však nebylo jasné, zda má tato skupina zavádět nebo doporučovat státní koncepce a priority. GET je toho názoru, že výroční zpráva Ministerstva vnitra veřejně potvrzuje angažovanost České republiky v boji proti může toto rozhodnutí může být předmětem přezkumu soudu. České orgány ale neuvedly, jestli byla tato ustanovení někdy použita na nápravu odvetných opatření proti zaměstnancům veřejné správy. 34 Přibližně 30% českých respondentů v celonárodním průzkumu provedeným UNIVERSITAS v roce 2003 uvedlo, že "v minulém roce nabídli nebo přijali úplatek". (Viz. také Zprávu o korupci v ČR v r. 2003, vydanou Ministerstvem vnitra, str. 13) Zástupci Komory účetních sdělili týmu GET v průběhu hodnocení, že v průzkumu provedeném mezi jejich členy 50% respondentů uvedlo, že je jejich klienti požádali, aby vykonali buď něco podvodného nebo něco, co nebylo