text:
aspekt volného pohybu zboží-celní unii pak doplňuje společná vnější obchodní politika vůči nečlenským státům a mezinárodním obchodním organizacím. Volný pohyb osob zreálňuje jednak sociální politika, jednak vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva v EU. Odstranění obchodních ryzik, pramenících z proměnlivých směnných kurzů,má odstranit a tím i podpořit volný pohyb kapitálu-jednotná měnová politika, která předpokládá koordinaci hospodářských politik členských států. Stránka 5 z 46
 7 3) Odkdy existuje společný trh v Evropě a jak se vyvíjel? Do po dobu 12let měly čl. státy povinnost nezavádět nové překážky čtyřem svobodám a nezvyšovat překážky stávající. V 70. letech snaha o pozitivní integraci-odstraňování konfliktů mezi národními úpravami harmonizací norem pro každý výrobek (starý přístup)-politicky a časově velmi náročná Od r nová komise Jacquese Delorse vydala tzv. Bílou knihu=opatření k dokončení vnitřního trhu EHS-seznam 279 překážek společného trhu(materiální/fyzické překážky(zejm. hraniční kontroly),technické bariéry,rozdíly v daních) 1987-Bílá kniha právně zakotvena v Jednotném evropském aktu (JEA), který uložil čl. státům, Od aby mezi sebou vytvořily vnitřní trh, tj. prostor bez vnitřních hranic, v nemž je zaručen volný pohyb zboží Nový přístup: Pozitivní integrace: byla opuštěna úplná harmonizace v prospěch harmonizace minimální (nebrání čl. státům podržet si přísnější úpravu, pokud ji nepoužívají k diskriminaci na zákl. státní příslušnosti. Negativní integrace: neaplikace národních předpisů na situace dotčené svobodami společného trhu. Nejprve zákaz diskriminace z důvodu státní příslušnosti zboží, služeb, osob, kapitálu, posléze byla zakázána i národní nediskriminační omezení, pokud byla nepřiměřená sledovanému veřejnému zájmu a bránila rozvoji vnitřního trhu, postupně vzájemné uznávání národních úprav, např. kvalitativních standardů zboží, kvalifikací a diplomu pro výkon ekonomických činností, standardů pro usazování právnických osob, uznávání a výkon soudních rozhodnutí či soutěžních předpisů. Ochranný nástroj čl. států pro situace, kdy byl ohrožen veřejný zájem doplnil ESD možnost čl států uplatňovat národní omezení (závažné důvody,pravidlo rozumu,nár. opatření musí být nediskriminační,odůvodněné kategorickým požadavkem veřejného zájmu, způsobilé k dosažení cíle, přiměřené(neomezující více než je nezbytně třeba), jde o dosud neharmonizovanou oblast, různá ochranná ustanovení pro dosud harmonizované oblasti, Lucemburský kompromis (1966) vedoucí k respektování národně citlivých oblastí..) 4) Jakými nástroji je společný trh realizován? Propojování trhů členských států do trhu jediného nese s sebou konflikty mezi jednotlivými národními úpravami pohybu zboží, služeb, osob či kapitálu (tendence k ochranářství jednotl. národních trhů). Tento konflikt odstraňují 2 metody: -POZITIVNÍ INTEGRACE:-aktivní budování integrace vytvářením vlastních institucí a předpisů, zejména v harmonizaci národních předpisů -NEGATIVNÍ INTEGRACE:-odbourávání národních překážek, zejm. na situace, kde je dotčena některá z uvedených svobod vedoucí ke vzájemnému uznávání národních předpisů. 5) O jaký právní základ se mohou opírat opatření směřující k harmonizaci podmínek na vnitřním trhu? Obrácená diskriminace (diskriminace tuzemců): Evropské právo se zásadně vztahuje jen na situace obsahující evropský prvek-přeshraniční využívání svobod vnitřního trhu.. Příslušníci čl. státu se ale nemohou dovolávat těchto svobod vůči svému vlastnímu státu a jeho přísnějším předpisům, pokud tyto svobody dříve nevyužili. Netýkají-li se skutkové okolnosti využití některé ze svobod společného trhu, nemá čl. stát ani potřebu dovolávat se povolených výjimek ze zákazu omezování těchto svobod, protože daný zákaz se na takovou čistě vnitrostátní situaci nevztahuje- Stránka 6 z 46
 8 Původně se


text:
týkala jen volného pohybu zboží, pak volný pohyb osob obecně, pak pracovníků, služeb. Jde o situace týkající se podmínek výkonu povolání, práva na sbližování rodin či diskriminace na základě věku. ESD se snaží omezit prostor pro obrácenou diskriminaci, neboť: vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, ve kterém je v souladu s ustanoveními této smlouvy zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu (čl 26/2 SFEU), takže koncept společného trhu zahrnuje odstranění všech překážek intrakomunitárnímu obchodu za účelem spojení národních trhů do jediného trhu, jehož podmínky jsou co nejbližší vnitřnímu trhu tedy i překážek uvnitř jednotlivého čl. státu, nikoliv je odstranění překážek obchodu mezi čl. státy. Obrácená diskriminace je povolena při splnění tří podmínek: -národní omezení se nedotýká harmonizované oblasti -nemůže omezit obchod mezi členskými státy -je aplikováno jen na tuzemce+je bez jakéhokoliv faktického vztahu k jinému členskému státu Nicméně v poslední době se ESD vyjadřuje i k čistě vnitrostátním situacím členských států, pokud se týkají nějaké evropskoprávní zásady, např. rovného zacházení mezi muži a ženami. Na obrácenou diskriminaci se tedy nelze vždy spoléhat. TÉMA Č. 3 VOLNÝ POHYB ZBOŽÍ Hlavní body k zapamatování: 1. Pojem zboží: věcné a geografické vymezení - Pojem zboží není definován ve Smlouvách, ale jen v judikatuře ESD jako zboží ocenitelné v penězích a schopné jako takové být předmětem obchodní transakce neboť EU zahrnuje celní unii, která pokrývá veškerý obchod zbožím. - Za zboží se považuje mj. : zemědělské výrobky, umělecké předměty, předměty duševního vlastnictví, léky, věci s negativní hodnotou odpad, - Do pojmu zboží nepatří: zbraně, které mají zvláštní režim, práva duševního vlastnictví nebo rybolovná, věci osvědčující práva - Existují i problematické případy, např.: televizní program přenášený kabelem nebo satelitem - Do území volného pohybu zboží patří: celní území EU, celé území EHP, nespadají sem však všechna zámořská území členských států 2. Princip celní unie, clo - Tzv. unijní zboží je jen to, které buď v EPH bylo vyrobeno anebo u něhož byly splněny dovozní formality a zaplacena cla a tato cla nebyla refundována - Dovezené zboží je třeba proclít jen zboží ve volném oběhu se těší zásadě nediskriminace vůči zboží tuzemskému - Právním základem celního řízení EU je modernizovaný celní kodex, který zahrnuje i společní celní sazebník (SCS) - SCS má za cíl stanovit jednotně cla tak, aby produkty ze třetích zemí nemohly narušit volný pohyb zboží nebo hospodářskou soutěž - Základen SCS je tzv. kombinovaná celní nomenklatura mezinárodní seznam zboží a jim přidělený číselný kód - Zboží vstupující do celního prostoru je zatíženo clem odpovídajícím jeho celní hodnotě. Tou je transakční cena, tj. cena skutečně zaplacená nebo k zaplacení Stránka 7 z 46
 9 3. Opatření s rovnocenným účinkem clu - Autonomní cla členských států jsou zakázána na podporu svých výrobců používají státy fiskální překážky: Opatření s rovnocenným účinkem clu (ORUC): o poplatky, které způsobují stejné následky jako cla finanční zatížení - a jsou definována jako jakýkoli peněžní poplatek, jímž je jednostranně zatíženo zboží z důvodu jeho překročení státní hranice a jež není celním poplatkem v pravém slova smyslu. o Do pojmu

type: other


text:
ORUC nespadají: odměna za službu dovozci nebo vývozci a poplatek na pokrytí nákladů veterinární inspekce Zakázaná diskriminační zdanění o Zákaz cel a ORUC by byl bezzubý, pokud by členské státy mohly libovolně zatěžovat dovážené zboží vnitřními daněmi. Proto je států EU ponechána daňoá výsost pravomoc ukládat daně pokud: Nejde o harmonizovanou oblast Daně nemají diskriminační povahu o 2 typy vnitřních zdanění: Zcela zakazuje diskriminační zdanění podobných výrobků Částečně zakazuje diskriminační zdanění konkurenčních výrobků, pokud rozdíl ve výši daně může ovlivnit chování spotřebitele 4. Množstevní omezení obchodu se zbožím - Mezi množstevní / kvantitativní překážky patří především kvóty a jim rovnocenná opatření. Kvóty zmizely spolu se cly koncem přechodného období, ale opatření s rovnocenným účinkem kvantitativním omezením (ORUKO) v nejrůznějších formách stále existují. 5. Opatření s rovnocenným účinkem množstevnímu omezení obchodu se zbožím (ORUKO) - ESD definoval ORUKO jako opatření členského států, jež může ovlivnit intraunijní obchod byť jen nepřímo nebo potenciálně a netýká se úpravy prodeje zákazníkům. - ORUKO musí být přičitatelné členskému státu může být však zakázáno na základě soutěžního práva - Forma opatření je nerozhodná: může to být zákonná či podzákonná norma, ale i pouhá praktika kampaň, prohlášení - Opatření musí být schopno ovlivnit intraunijní obchod a to přímo nebo nepřímo, skutečně nebo potenciálně, což zahrnuje: přímá omezení dovozu (licence) a nepřímá omezování dovozu 6. Pozitivní harmonizace: harmonizace požadavků na zboží, princip vzájemného uznávání, možnosti omezení volného pohybu zboží z důvodu ochrany veřejného zájmu - Pro ORUKO dovozu je základním prvkem nikoli diskriminační úmysl, ale důsledek omezení obchodu. Proto i nediskriminační nerozdílně aplikovaná opatření mohou představovat ORUKO. - ORUKO vývozu jsou vzácná, a na rozdíl od ORUKO dovozu jsou zakázaná pouze diskriminační omezení. Stránka 8 z 46
 10 - ESD Pojem ORUKO rozšířil na kvalitativní předpis týkající se vlastností výrobků a naopak čistě obchodní předpisy nediskriminační povahy z pojmu ORUKO vyloučil. - Dnes ORUKO představují: o Pravidla o obalech a vzhledu o Původ výrobku o Národní úprava cen o Omezení reklamy o Nelegální státní monopol obchodní povahy - na rozdíl od fiskálních překážek existují v kvantitativních překážkách výjimky: výjimky předvídané primárním právem a výjimky doplněné judikaturou ESD kategorické požadavky: výjimky primárního práva tzv. závažné důvody, které je nutné je vykládat restriktivně, a členské státy musí prokázat, že: o skutkový stav skutečně odpovídá některé výjimce o nesmí se jednat o úmyslnou diskriminaci ani o o skryté omezování volného pohybu zboží o národní omezení jsou přiměřená princip proporcionality Patří se např.: veřejná mravnost, veřejný pořádek, veřejná bezpečnost, ochrana zdraví, Ochrana průmyslového a obchodního vlastnictví, kategorické požadavky tzv. pravidlo rozumu: zboží řádně vyrobené a obchodované v jednom členském státu může být obchodováno v jiném členském státu a to za podmínek: o kvalitativní požadavky na dané zboží nejsou harmonizovány na úrovni EU o omezení nemá za cíl diskriminaci o členský stát prokáže existenci kategorického požadavku veřejného zájmu na omezení o omezení je způsobilé pro dosažení sledovaného cíle o omezení je přiměřené pro dosažení kategorického požadavku Rozhodnutí Cassis de Dijon tedy obsahuje 2 základní pravidla: o respektování dalších veřejných zájmů viz závažné důvody


text:
o princip vzájemného uznávání národních předpisů viz kategorické požadavky TÉMA Č. 4 VOLNÝ POHYB OSOB Hlavní body k zapamatování: 7. Právo vstupu, pobytu a opuštění území členských států a jeho podmínky - EU představuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb osob, v němž má každý občan Unie právo se svobodně pohybovat a pobývat na území členských států s výhradou omezení a podmínek stanovených ve Smlouvách. Stránka 9 z 46
 11 - Podstatou volného pohybu osob je právo příslušníků členských států vstoupit na území jiného členského státu a pobývat tam za podmínek, jimž se těší tuzemci (zákaz diskriminace); toto oprávnění omezují výjimky veřejného zájmu. - Právo opustit vlastní území o Každý má právo opustit jakékoli území včetně území svého o Státy nesmí vydávat žádná výjezdová víza, ale jsou povinni vydat OP nebo pas - Právo vstupu na území o Členský stát musí přijmout jakéhokoli občana EU na základě pouhého předložení OP nebo pasu vstupní víza jsou zakázána - Právo pobývat na území čl. státu o Pobyt do 3 měsíců je právem všech beneficientů; bez jakýchkoli formalit; na základě OP nebo pasu; nezakládá právo na sociální dávky o Pobyt nad 3 měsíce pracovníci nebo OSVČ; osoby mající dostatečné prostředky, takže nezatíží sociální zabezpečení státu a pltí si zdravotní pojištění; vzdělávající se osoby, jež mají zdravotní pojištění; rodinní příslušníci splňující některou z výše uvedených podmínek o Právo pobytu na 30 dní osvědčuje doklad o povolení k pobytu, vydaný na 5 let o Trvalý pobyt je právem občanů EU a jejich rod. příslušníků, kteří na území státu pobývali nepřetržitě a legálně 5 let; právo osvědčuje doklad o trvalém pobytu vydaný na 10 let a automaticky obnovitelný 8. Beneficienti a jejich práva - Volný pohyb osob zahrnuje všechny příslušníky EU, a rozlišuje 3 kategorie beneficientů oprávněných (rozdíl se projevuje především u práva pobytu): o Primární originární beneficienti jsou občané EU o Sekundární odvození jsou rodinní příslušníci bez ohledu na státní příslušnost, a to: manžel/ka, registrovaný partner pokud tento status uznává přijímající stát, potomci do 21 let nebo závislé, předci pracovníka a jeho manželky, které pracovník vyživuje tito odvozují svá práva od primárně oprávněného. o Terciární komplementární, kteří nejsou sekundárními, ale z jistých faktických důvodů směrnice ukládá členským státům, aby těmto osobám umožnily získání povolení ke vstupu. 9. Pojem pracovníka - Pracovník jako originární beneficient této svobody je samostatný pojem práva EU, jehož znaky dle ESD jsou: o Příslušnost k členskému státu EU nebo EHP o Skutečný výkon práce hospodářské činnosti o Mzda o Řízení jinou osobou o Po přiměřenou dobu - Pojem pracovníka nezahrnuje: o Situaci bez evropského prvku o Příslušníky zámořských zemí, které nemají právo volného pobytu a vstupu Stránka 10 z 46
 12 o Příslušníky třetích nečlenských států, které nemají právo volného pobytu a vstupu o Zaměstnance společností se sídlem v jiném členském státě o Uchazeče o zaměstnání - Volný pohyb pracovníků po EU zahrnuje zrušení jakékoli diskriminace založené na státní příslušnosti, povoleny jsou však požadavky na jazykové znalosti nebo testy profesních znalostí. - Nediskriminace v zaměstnání zahrnuje: o


text:
Rovnost při odměňování o Povinnost zachovat pracovní místo po výkonu vojenské služby, po mateřské dovolené, po profesním vzdělávání, o Daňové a sociální výhody o Odborářská práva o Ubytování o Práva rodiny pracovníka, bez jejíž přítomnosti by pracovník nemohl vést normální život - Sociální politika: o Sociální ochrana patří mezi cíle EU a horizontální požadavky všech politik EU. Jde o politiku sdílenou a její základy chrání LZP. o Jejím cílem je: Podpora zaměstnanosti Zlepšování životních a pracovních podmínek Sociální ochrana a dialog Boj proti sociálnímu vyloučení - Pracovní právo: o Pracovní podmínky a ochrana zaměstnanců např.: ochrana zdraví při práci, informace o pracovním poměru, pracovní doba, ochrana proti hromadnému propouštění, o Rovnost zacházení mezi muži a ženami např.: odměňování, přístup k výkonu povolání, podmínky při výkonu práce, důchodové podmínky, podpora rovnosti příležitostí, 10. Pojem usazování: primární a sekundární - Svoboda usazování znamená právo zahajovat a provozovat podnikání na území členských států EU na základě nediskriminace tj. národní zacházení. - ESD definoval pojem usazení podnikání jako: skutečný výkon hospodářské činnosti prostřednictvím stálého zařízení (podniku) v jiném členském státu po dobu neurčitou. Tato definice má 6 prvků: činnost musí být: o Hospodářská podnikání, jejímž účelem je zisk (i když není dosahován) a v praxi zahrnuje 3 oblasti: výroba zboží, poskytování služeb a reklama na obě předchozí činnosti o Samostatná tím se odlišuje od volného pohybu pracovníků o Skutečná ne jen fiktivní o Trvalá odlišuje se od dočasného poskytování služeb o Ve stabilním zařízení o V jiném členském státu - Výjimky z práva usazování svobodu usazování lze omezit: o Z důvodu veřejného pořádku, bezpečnosti a zdraví Stránka 11 z 46
 13 o o Výlukou na činnosti spjaté s výkonem veřejné moci Pravidlem rozumu Primární usazování Primární svoboda usazování zahrnuje případy, kdy příslušník jednoho členského státu zřídí nebo přemístí centrum své činnosti na území jiného členského státu. Primární usazování upravuje čl. 43 odst. 2 SES. Při primárním usazení je přesídlení spojeno s novou činností, nebo má za následek to, že v zemi původu osoby vyvíjející předmětnou činnost nezůstává žádná provozovna, nebo pouze taková, která je přímo spojena s hlavním závodem. Jinak řečeno, výdělečná činnost je nově zahájena v jiném členském státě nebo je tam přesídleno rozhodovací centrum podniku. Předmětem diskuzí je zejména svoboda přemístění těžiště podnikatelské činnosti z jednoho členského státu na území jiného členského státu, tj. přemístění sídla či fúze. 37 Stavinohová u fyzických osob rozlišuje dvě podoby primárního usazení:38 - zřízení sídla v určitém členském státě a - přeložení (přemístění) sídla do jiného členského státu, což jednoduše řečeno znamená, že je ponecháno na vůli fyzické osoby, ve kterém z členských států zřídí svou provozovnu a v případě zájmu může toto 37 Pauknerová, M. Svoboda usazování obchodních společností a mezinárodní právo soukromé ve světle novějších rozhodnutí Evropského soudního dvora, in Právník, 2004, č. 12, str Stavinohová, P. Svoboda usazování společností, in Právní rádce, 2006, č. 9, str místo svého podnikání přemístit do kteréhokoliv jiného členského státu. Stejné ovšem neplatí pro společnosti. Varianta zřízení sídla v určitém členském státě je u společností už z jejich


text:
podstaty vyloučena. Společnosti totiž vznikají většinou až zápisem do určených národních rejstříků (v ČR je to podle ObZ obchodní rejstřík) a zároveň s tímto zápisem nabývají právní subjektivitu. Ale sídlo společnosti je již určeno v základních dokumentech. Nejsou to tedy společnosti samy, které určují místo svého sídla. Tím, kdo určuje sídlo společnosti jsou zakladatelé, kteří jsou právními subjekty odlišnými od zakládané společnosti a kteří tak realizují vlastní práva vyplývající ze základních svobod, zejména ze svobody usazování. Z toho vyplývá, že společnost sama o sobě nemá primární svobodu usazování v tom smyslu, že by mohla sama zřídit své sídlo. Druhá podoba primárního usazení u společností, tedy přesunutí sídla společnosti v rámci vnitřního trhu ES prošla dlouhým vývojem. Vedle restriktivního výkladu čl. 48 SES se postupně prosadil extenzivní výklad dovozující závěr, že primární usazování zahrnuje i právo společnosti přesunout sídlo z jednoho členského státu do jiného, aniž by přitom došlo ke změně právního statutu (v podrobnostech kap. 3.). Přesunutí sídla společnosti do jiného členského státu nevyplývá pro právnické osoby výslovně ani z čl. 43 ani z čl. 48 SES. Možnost přeshraničního přemístění sídla společnosti je proto dovozována zejména z obecného principu svobody usazování a z logického argumentačního principu, že je-li umožněno svobodné zřizování poboček a dceřiných společností, je přípustné i přeshraniční přemístění sídla, a konečně i z čl. 293 SES, který ukládá členským státům zajistit ve prospěch státních příslušníků vzájemné uznávání společností ve smyslu čl 48 SES odst. 2 a zachování jejich právní subjektivity v případě přenesení sídla z jedné země do druhé. Vedle teoretické argumentace zásadní roli v prosazování extenzivního výkladu hraje i judikatura ESD (v podrobnostech kap. 4.4). Sekundární svoboda usazování Sekundární svoboda usazování představuje situace, kdy osoba (fyzická či právnická), která má své primární sídlo na území jednoho členského státu si ve 25 smyslu čl. 43 odst. 1 SES zřídí: - zastoupení, pobočku nebo - dceřinou společnost. Dceřinou společností rozumíme samostatný právní subjekt, který však je určitým způsobem řízen mateřskou (v našem případě zahraniční) společností. Z pohledu národního práva je vždy vlastní společností státu, ve kterém má dcera sídlo. Dceřiná společnost podléhá místním předpisům upravujícím založení a zápis do příslušného rejstříku. V této oblasti se problémy s realizací práva usazování vyskytují jen minimálně. Pobočky jsou právně nesamostatné subjekty, tedy nemají právní subjektivitu, ale disponují určitou místní samostatností, navenek mají samostatné vedení a vlastní účetnictví. Tato oblast na rozdíl od dceřiných společností je zdrojem řady Stránka 12 z 46
 14 problémů. Některé z členských států ES se snažily omezovat zakládání tzv. formálních zahraničních společností. Asi nejznámějším případem je,,centros" (viz. kap ). Fyzické osoby - Beneficienty svobody usazování jsou výslovně příslušníci členských států EU nebo EHP, včetně těch, kteří mají druhé občanství nečlenského státu - OSVČ mají navíc i sociální postavení obdobné pracovníkům - Příslušníci zámořských zemí a území jen právo volného vstupu a pobytu za účelem výkonu povolání, nikoli však pracovního poměru - Příslušníci třetích nečlenských států nemají právo volného pobytu a vstupu, ledaže tak ustanoví zvláštní dohoda - Rodinní příslušníci mají stejná práva jako beneficienti, i když jsou příslušníky


text:
třetích zemí Právnické osoby 3 podmínky: - Právní subjektivita - má-li právnická osoba právní subjektivitu je zcela lhostejno zda: o Má formu obchodní společnosti či nikoli o Podléhá ve vlastní zemi právu soukromému nebo veřejnému o Je založena dle práva občanského nebo obchodního - Vztah k členskému státu EU o společnost musí být založena podle právního řádu některého členského státu a mít svoje statutární sídlo, ústřední správu nebo hlavní provozovnu v členském státě EU o Společnost založená v souladu s právem státu aplikujícího tzv. inkorporační kritérium, jejíž skutečné sídlo či správa se nachází mimo EU (tzn. společnost ze třetích zemí), má teoreticky možnost podnikat v EU, ale v praxi to tak nefunguje = nemá právo si otevřít sekundární podnik - Ekonomická aktivita o Ze svobody podnikání a poskytování služeb jsou vyloučeny společnosti, jež nesledují ziskový účel Překážky svobodě usazování a jejich odstraňování 1. Diskriminační podmínky usazování - Obecný zákaz diskriminace z důvodu státní příslušnosti - Diskriminační překážky jsou zjevné požadavek na státní příslušnost a skryté namísto státní příslušnosti se požaduje např. sídlo/pobyt v přijímacím státě, jiné zdanění apod. - Zásada nediskriminace usazování má přímý horizontální účinek 2. Nediskriminační omezení usazování - Nediskriminační = nerozdílně použitelné omezení představují jen nepřímé překážky volnému usazování a to ve vztahu k: o Sekundárnímu místu podnikání o Omezování zakládání místa podnikání v jiném členském státě o Znevýhodnění v sociální oblasti - Zákaz nediskriminačních omezení se vztahuje zásadně na přístup k činnosti, nikoli však na její výkon. Stránka 13 z 46
 15 - Členský stát smí autonomně vydávat podmínky profesní kvalifikace. Byla-li kvalifikace členským státem uznána k jednomu účelu, musí být uznána i pro ostatní účely, např. sociální. - Rozlišuje se profesní a akademické uznávání diplomů. Akademické je uznávání dokladů (diplomů) o vzdělání pro přístup k dalšímu studiu. Právo EU upravuje jen uznávání profesní to se zaměřuje na posouzení znalostí a schopností konkrétní osoby. Srovnávání kvalifikací pro zaměstnance, zaměstnavatele i instituce má od r.2012 napomoci společný Evropský referenční rámec pro kvalifikace dnes Europass = 5 unifikovaných dokumentů k doložení kvalifikace a schopnosti v jiné členské zemi. 3. Překážky v nedostatečnosti pohybu právnických osob - Právnické osoby mají volbu, zda chtějí podnikat na trhu jiných členských států. Díky ESD dnes platí: o Povinnost uznat společnosti inkorporované v jiném členském státě o Možnost přenesení společnosti do jiného členského státu bez nutnosti jejího zrušení či likvidace o Možnost vykonávat hospodářskou činnost i výlučně a to pomocí organizačních složek v jiném čl. státu o Dovednost přeshraničních fúzí bez likvidace - Na úrovni EU existuje úmluva o uznání obchodních společností a právnických osob. - Dochází k harmonizaci práva obchodních společností upravuje zakládání, fungování, přeměnu, financování společností; je úzce spjato s právem pracovním, daňovým, burzovním, trestním, - Jsou založeny unijní formy obchodních společností např. Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS), Evropská akciová společnost (SE), Evropské družstvo, Evropský spolek (AE), TÉMA Č VOLNÝ POHYB SLUŽEB 1) Co je to služba? 2) V čem spočívá hlavní rozdíl mezi usazením a poskytnutím služby? 3) Vztahuje se volný pohyb pouze na poskytovatele služby nebo i na jejího


text:
příjemce popř. na službu samotnou? 4) Jaké typy překážek volnému pohybu služeb jsou zakázány? 5) Jakými podmínkami mohou členské státy poskytování služeb podmínit resp. omezit? 6) Kdo může využívat svobody usazování pouze právnické nebo i fyzické osoby? 7) Mohou členské státy omezit volný pohyb osob, jde-li o činnosti související s výkonem veřejné moci? Jak je výkon veřejné moci vykládán? 1. Služba -úkony zpravidla poskytované za úplatu, nejde o mzdu zaměstnavatele -hospodářská činnost v terciární sféře, zejména činnosti průmyslové, obchodní, řemeslné, svobodná povolání - služby tedy jsou zbytková kategorie pro ekonomické aktivity, které nespadají do žádné jiné svobody společného trhu, patří sem např. advokacie, veterinární a lékařská péče, pojišťování, finanční služby, televizní vysílání, poskytnutí pracovníků, placené zdravotní Stránka 14 z 46
 16 služby včetně umělého přerušení těhotenství, doprava, vzdělávání ve školách financovaných částečně jednotlivci -volný pohyb služeb poskytování služeb uvnitř EU bez diskriminace na základě státní příslušnosti a bez dalších zbytečných omezení, tvoří 70%HDP člen.st.eu 2. Včem spočívá hlavní rozdíl mezi usazením a poskytnutím služby? Svobodu poskytování služeb odlišujeme od svobody usazování, jejím základním rysem je totiž dočasnost. Tato svoboda znamená, že podnikatel usazený v jedné zemi EU má právo nabízet služby i do ostatních států, aniž by se tam usadil, a to na základě nediskriminačního principu. 3. Vztahuje se volný pohyb pouze na poskytovatele služby nebo i na jejího příjemce popř. na službu samotnou? Volný pohyb se vztahuje jak na poskytovatele služby, tak na jejího příjemce musí mít státní příslušnost čl. státu, a službu uvnitř EU, pokud jsou příslušníky EU. Příslušníci zámořských zemí některého čl.státu EU mají jen právo volného vstupu a pobytu za účelem výkonu nezávislého povolání, nikoli však pracovního poměru. Příslušníci třetích zemí nemají právo volného pohybu. 4. Jaké typy překážek volnému pohybu služeb jsou zakázány? činnost zasahující do výkonu veřejné moci, služby spojené s veřejným pořádkem, veřejným zdravím a služby týkající se veřejné bezpečnosti. 5.Jakými podmínkami mohou členské státy poskytování služeb podmínit resp. Omezit? Platí princip země původu vzájemné uznávání standardů služeb člen.států Pokud jde o usazení dočasné v jiném čl.státě,poskytovatel se řídí podmínkami v dané zemi. Pokud se usazuje trvale, musí se řídit podmínkami pro usazení 6. Může využívat svobody usazování pouze právnické nebo i fyzické osoby? Mohou jak právnické, tak fyzické osoby. Právnické osoby jsou asimilovány fyzickýnm osobám i pro poskytování služeb. 7.Mohou členské státy omezit volný pohyb osob, jde-li o činnosti související s výkonem veřejné moci? Jak je výkon veřejné moci vykládán? Výjimkou ze zásady zrovnoprávnění neboli zákazu diskriminace občanů jiných členských států s občany hostitelského státu (tuzemci) při volném pohybu pracovníků je výkon povolání neoddělitelně spojených s výkonem veřejné moci. Členské státy mohou tato povolání (např. službu soudce, policisty, vojáka z povolání, úředníka veřejné správy, poslance nebo ministra) vyhradit svým vlastním státním příslušníkům. Výjimkou z výjimky je možnost účasti na výkonu samosprávy na základě pasivního volebního práva občanů jiných členských států po zavedení občanství EU. Předpokladem pro dobrý výkon zmíněných profesí je státoobčanský vztah, tradičně předpokládající loajalitu, kterou nelze očekávat od cizinců. Členské státy nemusejí výhradu výkonu veřejné moci využívat v plném rozsahu,


text:
po připuštění občana Stránka 15 z 46
 17 jiného členského státu je však nadále nepřípustná diskriminace mzdová a diskriminace v oblasti pracovních podmínek. Členské státy před Soudním dvorem opakovaně neuspěly se širokým pojetím výjimky zahrnujíce zaměstnance subjektů, orgánů a institucí veřejné sféry (profese ve zdravotnictví, školství, na státní železnici, v komunálních službách). Soudní dvůr neshledal ve většině povolání těchto odvětví výkon veřejné moci. Pracovní a služební právo členských států příslušné zaměstnance nadále smí považovat za státní nebo veřejné a spojovat výkon zaměstnání se zvláštními nároky a výhodami např. v oblasti sociálního zabezpečení. Výhrada výkonu veřejné moci doprovází rovněž zákaz diskriminace občanů jiných členských států při samostatné výdělečné činnosti na základě svobody usazování fyzických osob a svobody usazování právnických osob a při volném pohybu služeb. TÉMA Č. 6 VOLNÝ POHYB KAPITÁLU 1. Co se rozumí kapitálem a jaké formy může kapitál mít? Kapitál jsou obecně člověkem dříve vytvořené prostředky, jež nejsou spotřebovány, ale použity jako vstup do další výroby s cílem dosažení zisku či vyšších výnosů v budoucnu. Kapitál může nabývat různých podob a významů. Jsou jím věcné statky, výrobní prostředky, peníze a jejich formy (cenné papíry, akcie), někdy i patenty, licence, jež jsou uplatněny v ekonomice a přinášejí svému vlastníkovi zisk (ve formě úroků, podílu ze zisku, dividend apod.) Kapitálem se může stát i spotřební zboží, pokud není vlastníkem spotřebováváno, ale je za úhradu poskytováno jiným osobám. Zvláštní formou kapitálu je intelektuální kapitál. 2. Co se rozumí platbou? Platba je úmyslné převedení bohatství jedné strany (firmy nebo jednotlivce) druhé straně. Obvykle se jedná o vyrovnání peněžního dluhu, např. úhrady kupní ceny, placení náhrady za škodu, nebo placení úvěru. 3. Jaké hlavní typy zakázaných překážek volnému pohybu kapitálu/plateb znáte? jsou zakázána všechna omezení pohybu kapitálu mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi. jsou zakázána všechna omezení plateb mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi. 4. a 5. Mohou členské státy pohyb kapitálu/plateb z/do jiných států omezit? Je rozdíl mezi důvody omezení volného pohybu kapitálu/plateb ve vztahu k jiným členským státům a ve vztahu ke třetím státům? Liberalizace pohybu kapitálu poměrně pomalu a úplné uvolnění pohybu kapitálu mezi členskými zeměmi se datuje až k roku Souvisí to s tím, že Římská smlouva byla v tomto ohledu velmi opatrná a předpokládala, že liberalizace kapitálu mezi členskými zeměmi bude záviset na hospodářské situaci členských zemí, zejména pak na stavu jejich platebních bilancí. Jako pojistky proti pohybům kapitálu, které mohly vyvolat takové poruchy, se připouštěla ochranná opatření" proti odlivu kapitálu. Úplná liberalizace pohybu kapitálu byla zakotvena v Maastrichtské smlouvě, která výslovně zakazuje všechna omezení pohybu kapitálu mezi členskými zeměmi a také mezi nimi a třetími zeměmi. Zakázána jsou také všechna omezení plateb. Ochranná opatření jsou Stránka 16 z 46
 18 přípustná jen za výjimečných okolností: když pohyby kapitálu do třetích zemí nebo z těchto zemí působí členské zemi vážné potíže ve fungování hospodářské a měnové unie. K jejich zavedení je ovšem nutný souhlas Rady. TÉMA Č. 7 POLITIKA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE Hospod.soutěž=ekon.soupeření min. 2 podniků na stjené straně relevant.trhu (nabídky


text:
nebo poptávky) o jiné byť potenciální- účastníky trhu ->účastníkům vzniká možnost volby mezi soutěžícími poptávkami a nabídkami. Soutěž na trhu? bez plurality podniků (soutěže na trhu) zákazník je ekonomic.rukojmím toho, kdo příslušný trh zboží nebo služeb ovládl Ochrana hospod.soutěže- ochrana: - Před monopolizací trhu (protisoutěžní dohody, kontrola spojování podniků) - Před zneužitím ekon.síly silných vůči slabším (zneužití dominantního postavení) - Soukromých podniků před intervencemi států ve prospěch státních podniků (veřejné podpory, zvláštní režimy podniků s vlivem veřejné moci) - Podniků v EU před nekalými praktikami podniků z nečl. Států (antidumping) - Před diskriminací z důvodu původu zboží či služeb (veřejné zakázky) 1. Jaké cíle společná pravidla hospodářské soutěže sledují? Dosažení cílů EU vyváženého a trvalého udržitelného rozvoje hospod. života, vysoké úrovně zaměstnanosti a trvalého růstu je podmíněno otevřeným tržním hospodářstvím s volnou soutěží ekonom.prostředím, jež snižuje ceny či povzbuzuje inovace a techolog.pokrok Konečným cílem soutěž.politiky ochrana podniků (veřejný zájem: zaměstnanost, výběr daní.) + ochrana spotřebitele spotřebitel těžil z volné soutěže výrobců a poskytovatelů služeb Cílem EU vysoká konkurence schopnost jejího hospodářství, kterou má zajistit i soutěž volná či konkrétní =>není cílem dokonalé absolutní soutěže, ale aby nebyla soutěž na vnitřním trhu narušována Hlavním cílem soutěžních pravidel systém svobodné nenarušené soutěže a tento systém chránit proti umělým zásahům čl. států a podniků samostatných - na trhu byla zajištěna svobodná, podstivá, nenarušená a současně účinná soutěž. 2. Jaké subjekty a organizace jsou společnými pravidly hospod. soutěže vázány? - veškeré jednotky, které vykonávají ekonomickou činnost, tj. nabízejí zboží nebo služby na určitém trhu, bez ohledu na právní formu či formy financování: materiální pojetí podniku - FO i PO, soukromoprávní i veřejnoprávní, i entity bez právní subjektivity nesledující tvorbu zisku - Pokud jde o podnik vykonávající veřejnou moc, soutěžní pravidla se vztahují na jeho ekonomické resp. komerční aktivity 3. Co jsou kartelové dohody a jakou podobu mohou mít? Kartelové (protisoutěžní) dohody = dohoda mezi podniky, jež má za cíl nebo následkem omezení soutěže, které je citelné; je lokalizována uvnitř společného trhu a je schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy - smluvní klauzule je zakázána a absolutně neplatná (nutnost zjistit, zda neplatnost klauzule činí neplatnou celou dohodu zkoumá se její oddělitelnost od zbytku dohody), dále hrozí finanční sankce, sekundárně i odpovědnost za škodu - existují výjimky (výjimečně se povolují): mohou být individuální nebo blokové tj. hromadné: 4 podmínky: - musí přispívat ke zlepšení výroby, distribuce, technickému či ekonomickému rozvoji; - zajišťují spravedlivý podíl na těchto přínosech i Stránka 17 z 46
 19 spotřebitelům; - v nich obsažená omezení nejdou nad rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto přínosů; - neumožňují podniku vyloučit soutěž na podstatné části trhu. Dohoda = dle čl. 101 SFEU chápe ESD široce = označení koordinovaného/koluzivního jednání omezující hospod.soutěž, účastní se min. 2 různé podniky vyjadřující svou společnou vůli chovat se na trhu určitým způsobem. (i projev shody vůle mezi 2 stranami, přičemž forma projevu shody není sama o sobě určující). Zakazují se 3 formy dohod: - Dohody mezi podniky = písemné nebo ústní, dvoustranné i vícestranné vč. obchodních společností nebo


text:
sdružení, pojmenované či nepojmenované. Podniky stejného stádia výrobního nebo distribučního procesu (horizontální dohody) nebo rozdílná stádia (vertikální dohody) - Rozhodnutí sdružení podniků = jakákoliv forma sdružení podniků, obchodní společnost, družstvo, profesní komory. Není zakázáno sdružování, ale stejné chování na trhu - Jednání ve shodě = forma koordinace mezi podniky, jež bez dojití až k uzavření skutečné dohody, vědomě nahrazuje spolupráci mezi nimi k újmě soutěže. Jde o (nutná kumulace splnění podmínek): nesporná existence kontaktu mezi podniky, který je výsledkem vědomého rozhodnutí nahradit rizika z konkurence vzájemnou spoluprací; kontakt = protisoutěžní spolupráce; důsledkem kontaktu = udržení (změna) obchodního chování; neexistence jiného vysvětlení. Neexistuje dohoda, ale vůle jednat určitým způsobem. (dovolené paralelní chování = nutné odlišit, např. cenové sledování = přizpůsobování se chování ostatních konkurentů na relevantním trhu) - 4. Kdy se hovoří o dominantním postavení na společném trhu a jakou podobu mohou mít jeho zneužití? Dle čl. 102 SFEU: zákaz zneužívat dominantního postavení, které na trhu podnik nebo podniky mají, pokud ovlivňuje obchod mezi čl. státy. Určení dominantního postavení indikuje např.: tržní podíl (nad 75% domin.postavení, 75-40% vyvratitelná domněnka existence dominance; 40-25% vyvratitelná domněnka neexistence dominance; pod 25% dominance vyloučena; - finanční zázemí, odstup od soutěžitelů, technolog.progresivita, přístup k surovinám. V domin.postavení: 1 podnik nebo více podniků: domin. 2 podniků = duopol, společná dominance, 3 a více podniků = oligopol, kolektivní dominance, tacitní koluze (významná část podniků nesoutěží, ale přijala kooperativní strategii chování); - podniky soukromé i veřejné; nositelé zvláštních nebo výlučných práv (práva k duševnímu vlastnictví ); - podniky ovládající přírodní monopol (zdroj pitné vody); podniky mající podstatná infrastrukturní zařízení(essential facilities) železnice, energetické sítě. Nezakazuje se domin.postavení, ale jen jeho zneužití. Zneužití specifický druh právní odpovědnosti za chování, jež je pro podniky bez dominance legální a běžné. Pojem zneužití dom.postavení není primárním právem definován Objektivní pojímání zneužití není požadováno prokázání úmyslu, stačí, že jednání na trhu má dopad na hospod. soutěž. Ze zákazu neexistují výjimky výslovně zakotvené v SFEU. Zneužití dom.postavení zjišťuje Komise 2 způsoby: - chování dominátora ve vztahu k obchodním partnerům = např. vnucování nákupních nebo prodejních cen, vyžadování provizí; vnucování např. junktimy vázání dodávky na dodání zboží, které s poptávaným nesouvisí; diskriminace mezi soutěžiteli (slevy a prémie); omezení výroby, odbytu k újmě spotřebitelů ; - změny struktury trhu jako důsledek chování dominátora např. posílení horizontální integrace(získání části trhu) nebo vertikální (rozšíření distribuční sítě) pří výlučnosti zásobování nebo odmítnutí prodejů některým obchodním partnerům predátorské ceny = dočasné snížení na vytlačení konkurence Stránka 18 z 46
 20 5. Jaké druhy spojování podniků podléhají dohledu? - kontrola spojování není výslovně zakotvena v SFEU: prosazována rozhodovací praxí Komise a potvrzena SDEU nutnost chránit společný trh před takovou koncentrací ekon.síly, jež by měla za následek, že bude na podstatné části trhu vyloučena soutěž. - 3 druhy koncentrací (horizontální podniky stejné úrovně trhu, vertikální různá úroveň trhu, konglomerátní podniky bez přímé vazby na jakémkoliv relevantním trhu) Formy spojování podniků: účastníky spojování podniky soukromé i veřejné - Fúze = 2 a více nezávislých podniků - Převzetí kontroly nad podnikem: - majoritního obch.podílu; - kvalifikované


text: menšiny pokud je zbytek kapitálu rozdroben mezi jiné podniky (akcionáře); - nabytí vlastnických nebo užívacích práv k celému podniku (podstatné části); - jiné smluvní nabytí vlivu na složení - Vytvoření společného podniku: jen tehdy: zakládající podniky vykonávají společně rozhodující vliv na podnik; společný podnik koncentrační (dlouhodobě vykonává všechny funkce autonomní ekonomické osoby) Kontrola se vztahuje na všechny odvětví podnikání. Články SFEU umožňují pouze kontrolu a posteriori. Dnes se provádí preventivní kontrola spojování podniků na základě nař. 139/2004, provedené nař. Komise 802/2004 a sdělením Komise ÚV 2005 C 56/04. Posuzování spojení pravomoc Komise 6. Jak se lze bránit proti jednání, které porušuje společná pravidla hospod.soutěže? Hlavním nositelem soutěžní politiky EU je Komise, která funguje jako národní soutěžní úřad. Odvolací instancí je Soud první instance resp. Soudní dvůr. Komise v sobě slučuje jak vyšetřovací, tak rozhodovací pravomoc a řízení před ní má povahu řízení správního. Před vydáním rozhodnutí si Komise vyžádá stanovisko Poradního výboru pro restriktivní praktiky a monopoly, který je složen ze zástupců soutěžních úřadů jednotlivých členských států. Soudní dvůr rozhoduje ve věcech ochrany soutěže ve dvojím směru. Jednak je odvolacím orgánem vůči rozhodnutí Komise týkající se porušení čl. 81 a 82 Smlouvy nebo povolení výjimky. Za druhé působí SD jako orgán vydávající rozhodnutí o právních otázkách na žádost národního soudu některého členského státu. 7. Jaké pravomoci při dohledu nad dodržováním společných pravidel hospod. soutěže má EK? Mohou nějakou roli hrát orgány členských států a kdy? Komise má v obecné rovině rozhodovací pravomoc dle Smlouvy. Nařízení svěřuje Komisi následující pravomoci: - udělovat výjimky vč. blokových, - zjišťovat skutkový stav při posuzování jednotlivých případů domnělého nebo skutečného porušení, - postihovat porušitele sankcemi. Dále Komise provádí monitoring, vede vyšetřování konkrétních případů porušení hospod. soutěže, implementuje přijaté akty. EP je pouze konzultant. EK a antimonopolní úřady ve všech čl.státech EU spolupracují prostřednictvím Evropské sítě pro hospodářskou soutěž. Úřady a Komise se vzájemně informují o nových případech a rozhodnutích, v případě potřeby koordinují vyšetřování a vyměňují si důkazy. Při vyšetřování si Komise může od členských zemí vyžádat nezbytné informace nebo požádat domácí antimonopolní úřad o vedení šetření. V případě, že své povinnosti neplní, může být Komise žalována u ESD na základě žaloby na nečinnost. Stránka 19 z 46


text:
⭐ZAMĚSTNÁVÁNÍ CIZÍCH STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ VE VÝZKUMU A VÝVOJI
 1 PRŮVODCE ŘÍZENÍM VĚDECKÝCH PROJEKTŮ ZAMĚSTNÁVÁNÍ CIZÍCH STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ VE VÝZKUMU A VÝVOJI Employment of Foreigners in the Area of Research and Technological Development Jana Mittnerová, Anna Mittnerová, Lucie Březinová 7. RÁMCOVÝ PROGRAM, SPECIFICKÝ PROGRAM LIDÉ, SÍTĚ ZÁKLADNÍ ODBORNÉ PŘÍPRAVY, AKCE MARIE CURIE 7. RÁMCOVÝ PROGRAM EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO VÝZKUM, TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ A DEMONSTRACE2 ANOTACE Úkony, které musí hostitelská organizace učinit v souvislosti s přijetím zahraničního výzkumného pracovníka Tato metodická příručka obsahuje stručný přehled hlavních kroků, které musí učinit česká hostitelská výzkumná organizace, jako příjemce grantu, pokud chce zaměstnat cizího státního příslušníka ve výzkumu a vývoji v rámci projektu 7.RP, specifický program Lidé, sítě základní odborné přípravy, akce Marie Curie. Součástí příručky jsou komentované vzorové dohody, které organizace uzavírá s výzkumným pracovníkem, a anglicko-český slovník frází a pojmů často používaných zejména ve vzorových smluvních dokumentech Evropské komise. Slovník byl sestaven na základě porovnání dostupných překladů oficiálních dokumentů 7. rámcového programu vypracovaných překladateli Evropské komise DG Translation. Většinu zde popsaných postupů a dokumentů může hostitelská organizace využít také při přijímání zahraničních výzkumníků, jejichž pracovní pobyt je financovaný z jiných zdrojů anebo z jiných akcí Marie Curie. Zejména dohoda o hostování a závazek hostitelské organizace k úhradě nákladů jsou nutným předpokladem k tomu, aby mohl být v jakémkoliv finančním režimu zahájen proces, který povede k zaměstnání zahraničního výzkumníka z třetí země českou výzkumnou organizací. Příručka je určena především personálním a administrativním útvarům vysokých škol a výzkumných institucí, které mají ve své kompetenci nábor a zaměstnávání zahraničních výzkumníků, a měla by jim ulehčit orientaci v náležitostech, které je třeba splnit vůči příslušným orgánům české státní správy. Jana Mittnerová, Anna Mittnerová, Lucie Březinová, 2010 ISBN3 OBSAH ÚVOD 5 1. VÝBĚR VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA A OHLÁŠENÍ VOLNÉHO PRACOVNÍHO MÍSTA ÚŘADU PRÁCE 7 2. VZNIK PRACOVNĚPRÁVNÍHO VZTAHU 7 3. DOKUMENT DECLARATION ON THE CONFORMITY 8 4. ZÁKLADNÍ POVINNOSTI HOSTITELSKÉ ORGANIZACE A VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA, KTERÉ SOUVISEJÍ SE VZNIKEM PRACOVNĚPRÁVNÍHO VZTAHU VÝZKUMNÍ PRACOVNÍCI, KTEŘÍ SE MOHOU PROJEKTU ZÚČASTNIT, A JEJICH RODINNÍ PŘÍSLUŠNÍCI POVOLENÍ K POBYTU VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA NA ÚZEMÍ ČR NAHLÁŠENÍ POBYTU VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA NA ÚZEMÍ ČR NA CIZINECKÉ POLICII POVOLENÍ K ZAMĚSTNÁNÍ RODNÉ ČÍSLO VEŘEJNÉ ZDRAVOTNÍ POJIŠTĚNÍ SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ ÚŘAD PRÁCE FINANČNÍ ÚŘAD BANKOVNÍ ÚČET SITUACE PO UKONČENÍ PRACOVNĚPRÁVNÍHO VZTAHU VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ ZÁKLADNÍ DOKUMENTY, KTERÉ MUSÍ HOSTITELSKÁ ORGANIZACE V SOUVISLOSTI S PROJEKTEM ARCHIVOVAT 21 KOMENTOVANÉ PŘÍLOHY 25 SLOVNÍK ČASTO POUŽÍVANÝCH FRÁZÍ A POJMŮ 614 5 ÚVOD České vysoké školy a další organizace zabývající se výzkumem a vývojem se stále častěji účastní projektů 7. rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace a za tímto účelem najímají zahraniční vědce a výzkumné pracovníky. Problematika zaměstnávání těchto cizích státních příslušníků je velmi komplexní a její řešení spadá do kompetence několika ministerstev (Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy České republiky, Ministerstva práce a sociálních věcí České republiky, Ministerstva zdravotnictví České republiky, Ministerstva financí České republiky, Ministerstva vnitra České republiky a Ministerstva zahraničních věcí České republiky).


text: Aby došlo ke zjednodušení mezinárodní a mezisektorové mobility vědců a výzkumných pracovníků, vznikla při Ministerstvu školství, mládeže a tělovýchovy ČR pracovní skupina, která připravuje novou strategii a koncepci rozvoje lidských zdrojů ve výzkumu a vývoji. Tím by mělo dojít mimo jiné k usnadnění profesního růstu výzkumných pracovníků, kteří se účastní projektů 7. rámcového programu, a ke zjednodušení jejich momentálně poměrně složité situace. Cílem této publikace je poskytnout stručný přehled základních povinností, které vzniknou hostitelské organizaci jako příjemci grantu a zahraničnímu výzkumnému pracovníkovi na počátku profesní dráhy, jenž se chce na projektu podílet, v souvislosti s pracovním poměrem sjednaným mezi hostitelskou organizací a výzkumným pracovníkem. Výčet povinností však není vyčerpávající. Publikace se zaměřuje na projekty 7. rámcového programu, specifický program Lidé, sítě základní odborné přípravy, akce Marie Curie (Initial Training Networks neboli ITN). V brožuře zároveň naleznete několik komentovaných vzorových smluvních dokumentů, které mohou sloužit jako podklad pro úpravu vztahu mezi hostitelskou organizací a výzkumným pracovníkem. Jedná se o dodatek k pracovní smlouvě, dohodu o hostování a závazek hostitelské organizace k úhradě nákladů. Obě prvně jmenované modelové dohody jsou vypracovány v české a anglické jazykové verzi. Součástí brožury je i slovník často používaných frází a pojmů, se kterými se můžete setkat v projektech 7.RP. Elektronickou verzi slovníku umožňující jednoduché vyhledávání požadovaného výrazu naleznete na webových stránkách projektu OK KAMPUŠ+. Účelem této publikace je podat obecnou informaci o základních otázkách souvisejících s právním vztahem mezi hostitelskou organizací a zahraničním výzkumným pracovníkem v rámci projektu. Avšak cílem dokumentu není nahradit právní, daňové či jiné poradenství v konkrétním řešeném případě. Před přijetím rozhodnutí na základě informací uvedených v tomto dokumentu proto doporučujeme vyžádat si podrobnější právní, daňovou či jinou profesionální konzultaci. Publikace obsahuje právní stav ke dni 31. července Tato publikace byla zpracována díky finančním prostředkům poskytnutým Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy ČR z programu EUPRO na projekt OK KAMPUŠ+. 56 7 1. VÝBĚR VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA A OHLÁŠENÍ VOLNÉHO PRACOVNÍHO MÍSTA ÚŘADU PRÁCE V projektech 7. rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (7.RP), specifický program Lidé, sítě základní odborné přípravy, akce Marie Curie, je česká hostitelská výzkumná organizace (dále jen hostitelská organizace ) jako příjemce grantu Evropské unie povinna zveřejnit svůj zájem o přijetí nového zahraničního výzkumného pracovníka na počátku profesní dráhy (dále jen výzkumný pracovník ) způsobem uvedeným v příslušné grantové dohodě. Ke zveřejnění příslušného volného pracovního místa musí dojít v mezinárodním měřítku a hostitelská organizace by měla využít veškeré vhodné prostředky pro rozšíření této informace. Jednou z možností publikace volného pracovního místa je jeho bezplatné zveřejnění na portálu EURAXESS. Pro využití této služby se musí hostitelská organizace zaregistrovat na webových stránkách Z přihlášených uchazečů si hostitelská organizace vybere vhodného výzkumného pracovníka, který odpovídá kritériím daným grantovou dohodou. Vybraný výzkumný pracovník může získat základní informace o České republice na webových stránkách Nezávisle na vyhlášení volného místa na portálu EURAXESS musí hostitelská organizace oznámit volné pracovní místo a jeho charakteristiku příslušnému úřadu práce. Tuto povinnost musí splnit ve lhůtě 10 dnů ode dne, kdy se takové místo vytvořilo nebo uvolnilo.


text: Po obsazení volného místa je hostitelská organizace opět povinna tuto skutečnost nahlásit úřadu práce, a to do 10 dnů. Za porušení oznamovací povinnosti hrozí hostitelské organizaci pokuta až do výše Kč. Odpovědnost hostitelské organizace zaniká, jestliže příslušný úřad práce nezahájil řízení o tomto správním deliktu do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán. 2. VZNIK PRACOVNĚPRÁVNÍHO VZTAHU Mezi hostitelskou organizací a vybraným výzkumným pracovníkem musí dojít k uzavření smlouvy, která zohledňuje požadavky grantové dohody příslušné pro daný projekt (dále jen grantová dohoda ). Významné jsou především požadavky uvedené v příloze III grantové dohody. Smlouvou mezi hostitelskou organizací a výzkumným pracovníkem by měla být standardní pracovní smlouva hostitelské organizace rozšířená o požadavky grantové dohody. Pokud je ale v praxi obtížné text standardní pracovní smlouvy měnit, je možné současně s pracovní smlouvou uzavřít její dodatek, který požadavky grantové dohody zohlední. Dodatek k pracovní smlouvě musí být v souladu s grantovou dohodou i s pracovní smlouvou. 78 V příloze č. 1 této publikace naleznete vzor dodatku k pracovní smlouvě s komentářem, který lze použít jako základ pro přípravu smlouvy s výzkumným pracovníkem. Nicméně přípravu konkrétní smlouvy mezi hostitelskou organizací a výzkumným pracovníkem doporučujeme předem konzultovat s právním poradcem. Nedílnou součástí pracovní smlouvy je Osobní plán profesního rozvoje (Career Development Plan), který upřesňuje činnost výzkumného pracovníka v rámci projektu, a to včetně studia umožňujícího získat akademický titul doktor (ve zkratce Ph.D.). Při uzavření pracovní smlouvy musí výzkumný pracovník obdržet od hostitelské organizace kopii grantové dohody a jejích příloh I, II a III. Uzavřením pracovní smlouvy se výzkumný pracovník stává zaměstnancem hostitelské organizace a vztahují se na něj ustanovení českého právního řádu platná pro české zaměstnance. 3. DOKUMENT DECLARATION ON THE CONFORMITY Po přijetí výzkumného pracovníka je hostitelská organizace povinna vyplnit a odeslat dokument nazvaný Declaration on the Conformity. Tímto dokumentem se potvrzuje soulad příslušné smlouvy uzavřené mezi hostitelskou organizací a výzkumným pracovníkem s grantovou dohodou a další skutečnosti (například fakt, že výzkumný pracovník od hostitelské organizace obdržel kopii grantové dohody a jejích příloh I, II a III). Hostitelská organizace musí dokument vyplnit online na webových stránkách systému SESAM a prostřednictvím těchto webových stránek i vyplněný dokument odeslat. Zároveň je hostitelská organizace povinna takto vyplněný dokument vytisknout, podepsat, nechat podepsat také výzkumného pracovníka a ve lhůtě dané grantovou dohodou (obvykle 20 dnů od přijetí výzkumného pracovníka) odeslat poštou do Výkonné agentury pro výzkum na adresu Research Executive Agency (REA), COVE - B-1049 Brussels, Belgium. Webové stránky této agentury naleznete zde: research/rea/. Do systému SESAM se musí hostitelská organizace přihlásit na webu: https://webgate. ec.europa.eu/sesam/index.do. V systému SESAM se hostitelská organizace registruje do příslušného projektu, ale tuto registraci ještě musí předem schválit koordinátor projektu. O povolení přístupu k projektu koordinátorem je hostitelská organizace vyrozuměna em. Se systémem SESAM může hostitelská organizace pracovat pouze tehdy, je-li přihlášena v systému ECAS (European Commission Authentication Service) na webu: https://webgate.ec.europa.eu/ecas. Vzor dokumentu Declaration on the Conformity tvoří přílohu č. 2 této publikace. 89 4. ZÁKLADNÍ POVINNOSTI HOSTITELSKÉ ORGANIZACE A


text: VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA, KTERÉ SOUVISEJÍ SE VZNIKEM PRACOVNĚPRÁVNÍHO VZTAHU V této kapitole naleznete jednak přehled kategorií výzkumných pracovníků, kteří se mohou projektu zúčastnit, a jednak přehled základních povinností hostitelské organizace a výzkumného pracovníka, které souvisejí s uzavřením pracovní smlouvy. Některé z těchto povinností je třeba splnit ještě před vznikem pracovněprávního vztahu, tedy před uzavřením pracovní smlouvy. Naší snahou bylo poskytnout co nejobsáhlejší přehled všech povinností, které hostitelské organizaci nebo výzkumnému pracovníkovi v této souvislosti vzniknou, ale přesto se nejedná o jejich úplný výčet. 4.1 VÝZKUMNÍ PRACOVNÍCI, KTEŘÍ SE MOHOU PROJEKTU ZÚČASTNIT, A JEJICH RODINNÍ PŘÍSLUŠNÍCI V souladu s grantovou dohodou se projektu mohou zúčastnit následující kategorie výzkumných pracovníků: výzkumní pracovníci, kteří jsou občany EU, výzkumní pracovníci z tzv. přidružených zemí (Associated Countries) 1 a výzkumní pracovníci z ostatních tzv. třetích zemí. Práva a povinnosti uvedené v kap. 4 pro výzkumné pracovníky, kteří jsou občany EU, platí i pro výzkumné pracovníky z tzv. přidružených zemí (Associated Countries), které jsou současně členy Evropského hospodářského prostoru (dále jen EHP ), jmenovitě z Islandu, Lichtenštejnska a Norska, a pro výzkumné pracovníky ze Švýcarska. Pravidla obsažená v kap. 4 pro výzkumné pracovníky ze třetích zemí se vztahují i na výzkumné pracovníky ze všech ostatních přidružených zemí 2 (dále jen ostatní přidružené země ). Kap. 4 se také zaměřuje na postavení rodinných příslušníků výzkumného pracovníka, kteří s ním na našem území pobývají. Český právní řád bohužel nemá jednotnou definici rodinného příslušníka, a proto je třeba vždy vyjít z definice rodinného příslušníka obsažené v příslušném právním předpisu, který řeší konkrétní posuzovanou situaci. 1 Mezi přidružené země se řadí Island, Lichtenštejnsko, Norsko, Švýcarsko, Izrael, Turecko, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Makedonie/FYROM, Albánie, Černá Hora a Faerské ostrovy. Tyto ostrovy jsou součástí Dánského království, ale přesto mají širokou autonomii, takže na rozdíl od Dánska nepatří do Evropské unie (příslušná smlouva o přidružení k 7.RP byla uzavřena teprve dne 3. června 2010). Aktuální seznam všech přidružených zemí naleznete zde: ftp://ftp. cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/third_country_agreements_en.pdf. 2 Status obyvatel Faerských ostrovů se nám zatím nepodařil objasnit a bude třeba si v této otázce vyžádat stanovisko příslušných orgánů. 910 4.2 POVOLENÍ K POBYTU VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA NA ÚZEMÍ ČR Výzkumný pracovník, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, ani rodinný příslušník, který je občanem některé z těchto zemí, nepotřebují zvláštní povolení k pobytu na území ČR. Naproti tomu výzkumný pracovník nebo rodinný příslušník ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí povolení k pobytu na území ČR potřebují VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA V případě výzkumného pracovníka, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, není k dlouhodobému pobytu na našem území třeba žádné zvláštní povolení k pobytu ve smyslu zákona o pobytu cizinců na území České republiky. Nicméně pokud hodlá pobývat na území ČR po dobu delší než 3 měsíce, je oprávněn (nikoliv povinen) zažádat si o vystavení potvrzení o přechodném pobytu podle uvedeného zákona 3. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Obdobný režim platí i pro rodinného příslušníka výzkumného pracovníka, který je sám také občanem EU, některé ze zemí EHP nebo Švýcarska. Na


text: území ČR může s výzkumným pracovníkem v České republice pobývat bez víza, a pokud zde hodlá pobývat po dobu delší než 3 měsíce, může požádat policii o vydání potvrzení o přechodném pobytu. Náležitosti této žádosti opět upravuje zákon o pobytu cizinců na území České republiky 4. Rodinný příslušník, který není občanem EU, některé ze zemí EHP nebo Švýcarska, a který hodlá s výše uvedeným výzkumným pracovníkem pobývat na území ČR po dobu delší než 3 měsíce, je povinen do 3 měsíců od vstupu na území ČR požádat policii o vydání povolení k přechodnému pobytu. Náležitosti této žádosti jsou uvedeny v zákoně o pobytu cizinců na území České republiky 5. Pokud o povolení včas nepožádá, dopouští se přestupku, za který mu hrozí pokuta až Kč. Přestupek lze projednat pouze, pokud od doby jeho spáchání neuplynula lhůta delší než jeden rok. 3 Náležitosti žádosti jsou uvedeny v 87a zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky, v platném znění. 4 Náležitosti žádosti jsou uvedeny v 87a zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky, v platném znění. 5 Konkrétně v ustanovení 87b zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky, v platném znění. 1011 4.2.2 VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ Pobyt výzkumného pracovníka ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí, který bude delší než 3 měsíce, je možný na základě zvláštního povolení podle zákona o pobytu cizinců, které se nazývá povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu. Výzkumný pracovník si tedy nemusí zažádat o vízum k pobytu nad 90 dní. Povolení k dlouhodobému pobytu mu zaručuje lepší postavení, než má držitel víza nad 90 dní. Mezi tyto výhody například patří, že se o tomto povolení rozhoduje ve správním řízení (na rozdíl od řízení o udělení víza), takže má žadatel všechna práva účastníka správního řízení. U již vydaného povolení k pobytu lze změnit účel pobytu. Za určitých podmínek může být povolení k pobytu vydáno až na dva roky (na rozdíl od víza, které lze vydat nejvýše na 1 rok). Cizinec s dlouhodobým pobytem může cestovat po zemích Schengenského prostoru, jakož i po Švýcarsku či Lichtenštejnsku, po dobu až 3 měsíců, aniž by potřeboval další krátkodobá víza. O povolení k dlouhodobému pobytu je výzkumný pracovník oprávněn požádat již před vstupem na území ČR na zastupitelském úřadu. Žádost nemusí podávat osobně. Po vstupu na území ČR může o toto povolení žádat na příslušném inspektorátu cizinecké policie pouze tehdy, pokud zde pobývá na základě víza k pobytu nad 90 dní nebo povolení k dlouhodobému pobytu za jiným účelem. Žádost nelze podat, pokud je cizinec pouze držitelem turistického víza k pobytu do 90 dnů. K žádosti o povolení k dlouhodobému pobytu výzkumného pracovníka je mimo jiné nutné přiložit dohodu o hostování a písemný závazek hostitelské organizace k úhradě případných nákladů. DOHODA O HOSTOVÁNÍ O povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu může požádat cizinec, který uzavřel s hostitelskou organizací (tj. výzkumnou organizací 6 ve smyslu zákona o pobytu cizinců) tzv.


text: dohodu o hostování a hodlá na území ČR pobývat přechodně po dobu delší než 3 měsíce. Tato dohoda o hostování nezakládá pracovněprávní vztah s hostitelskou organizací ani nenahrazuje pracovní smlouvu. Vzor dohody o hostování naleznete jako přílohu č. 3 této publikace. 6 Za výzkumnou organizaci ve smyslu zákona o pobytu cizinců se považuje organizace zapsaná do seznamu výzkumných organizací schválených pro přijímání výzkumných pracovníků ze třetích zemí vedeného podle zákona o veřejných výzkumných institucích. Tento seznam naleznete na 1112 ZÁVAZEK HOSTITELSKÉ ORGANIZACE K ÚHRADĚ NÁKLADŮ Po uzavření dohody o hostování musí hostitelská organizace předat výzkumnému pracovníkovi svůj písemný závazek, že uhradí případné náklady spojené s pobytem výzkumného pracovníka na území ČR po skončení platnosti oprávnění k pobytu, a to včetně nákladů spojených s jeho vycestováním z území ČR, pokud tyto náklady vznikly do 6 měsíců ode dne skončení platnosti dohody o hostování a byly hrazeny z veřejných prostředků. Vzor závazku hostitelské organizace k úhradě případných nákladů spojených s pobytem výzkumného pracovníka na území ČR po skončení platnosti oprávnění k pobytu tvoří přílohu č. 4 této publikace. Další náležitosti žádosti o povolení k dlouhodobému pobytu výzkumného pracovníka naleznete zde: cz/informace_pro_cizince/povoleni_k_dlouhodobemu_pobytu/ povoleni_k_dlouhodobemu_pobytu_za_ucelem_2.html. Lhůta k vyřízení žádosti výzkumného pracovníka o povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu činí 60 dnů ode dne podání žádosti. Povolení k pobytu se vydává s dobou platnosti na dobu potřebnou k dosažení účelu, který vyžaduje pobyt na území (je-li pobyt kratší než 1 rok); jinak na 2 roky. Pokud výzkumný pracovník nepožádá včas o jeho prodloužení 7, hrozí mu za tento přestupek pokuta až Kč. Přestupek lze projednat pouze, pokud od doby jeho spáchání neuplynula lhůta delší než jeden rok. Výzkumný pracovník, kterému bylo vydáno povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu na území na žádost podanou na zastupitelském úřadu, je povinen se do 3 pracovních dnů ode dne vstupu na území ČR osobně dostavit na příslušný inspektorát cizinecké policie k převzetí průkazu o povolení k pobytu. Jestliže výzkumný pracovník přestane splňovat podmínky pro udělení povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu, může mu cizinecká policie toto povolení zrušit 8. V příslušném rozhodnutí stanoví lhůtu pro vycestování z území ČR a výzkumnému pracovníkovi udělí výjezdní příkaz. Výzkumný pracovník je povinen ve stanovené lhůtě vycestovat. Proti rozhodnutí 7 Nejdříve 120 a nejpozději 14 dní před uplynutím platnosti povolení k pobytu. 8 Další důvody pro zrušení povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu naleznete v ustanovení 46d zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky, v platném znění. 1213 o zrušení povolení k pobytu může výzkumný pracovník podat správní žalobu k soudu a současně se žalobou může podat návrh na přiznání odkladného účinku napadeného správního rozhodnutí. V takovém případě má nárok na udělení víza nad 90 dní za účelem strpění jeho pobytu na území. Jestliže výzkumný pracovník pobývá na našem území bez víza, ač k tomu není oprávněn, nebo bez platného oprávnění k pobytu, vystavuje se možnosti postihu formou správního vyhoštění až na 3 roky. Ke správnímu vyhoštění však může dojít pouze za


text: velmi specifických podmínek, zejména za předpokladu, že tento cizinec ohrožuje bezpečnost státu nebo závažným způsobem narušuje veřejný pořádek anebo ohrožuje veřejné zdraví tím, že trpí závažnou nemocí, a s ohledem na závažnost jeho jednání nepostačuje zrušení platnosti tohoto povolení. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Rodinný příslušník výzkumného pracovníka ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí (např. manžel, manželka či registrovaný partner, nezletilé dítě nebo zletilé nezaopatřené dítě), který chce s výzkumným pracovníkem pobývat na území ČR dobu delší než 90 dní, musí podat žádost o povolení k dlouhodobému pobytu. Lhůta k vyřízení žádosti rodinného příslušníka o toto povolení k pobytu je stejná jako v případě povolení pobytu pro samotného výzkumného pracovníka, tedy 60 dnů ode dne podání žádosti. Povolení k pobytu se vydává na stejnou dobu jako povolení výzkumného pracovníka a rodinný příslušník musí včas 9 požádat o případné prodloužení platnosti průkazu o povolení k pobytu. Jinak mu hrozí pokuta až Kč. Přestupek lze projednat pouze, pokud od doby jeho spáchání neuplynula lhůta delší než jeden rok. Jestliže rodinný příslušník pobývá na našem území bez víza, ač k tomu není oprávněn, nebo bez platného oprávnění k pobytu, vystavuje se možnosti postihu formou správního vyhoštění až na 3 roky. Obdobně jako v případě výzkumného pracovníka lze o vyhoštění rodinného příslušníka rozhodnout pouze ve velmi závažných případech. 4.3 NAHLÁŠENÍ POBYTU VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA NA ÚZEMÍ ČR NA CIZINECKÉ POLICII Všichni výzkumní pracovníci jsou povinni nahlásit svůj pobyt na území ČR a jeho případné změny. 9 Nejdříve 120 a nejpozději 14 dní před uplynutím platnosti povolení k pobytu. 1314 4.3.1 VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA Výzkumný pracovník, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, nemusí mít vízum, ale přesto je povinen do 30 dnů od překročení hranice nahlásit příslušnému inspektorátu cizinecké policie počátek, místo a dobu svého pobytu, neboť jeho předpokládaný pobyt na našem území bude delší než 30 dní. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Výše uvedené pravidlo se v zásadě uplatní i na rodinné příslušníky výzkumného pracovníka VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ Výzkumný pracovník ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí pobývající v ČR na základě povolení k dlouhodobému pobytu je povinen do 3 pracovních dnů od překročení hranic nahlásit příslušnému inspektorátu cizinecké policie počátek, místo a dobu svého pobytu. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Pravidlo se obdobně použije i na rodinné příslušníky výzkumného pracovníka (kromě rodinných příslušníků, kteří jsou mladší patnácti let). Je-li rodinný příslušník občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, uplatní se lhůta pro splnění ohlašovací povinnosti v délce 30 dnů. Další podrobnosti o ohlašovacích povinnostech, včetně povinnosti nahlásit změnu pobytu, naleznete zde: Pokud cizinec nesplní povinnost nahlásit místo pobytu nebo jeho změnu, hrozí mu pokuta až Kč. Přestupek lze projednat pouze, pokud od doby jeho spáchání neuplynula lhůta delší než jeden rok. 4.4 POVOLENÍ K ZAMĚSTNÁNÍ Ke vzniku pracovního poměru mezi výzkumným pracovníkem a hostitelskou organizací nepotřebuje ani jedna kategorie výzkumných pracovníků povolení k zaměstnání v ČR VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA Výzkumný pracovník, který je občanem EU,


text: zemí EHP nebo Švýcarska, není z pohledu zákona o zaměstnanosti považován za 1415 cizince, a tudíž má ve vztazích upravovaných tímto zákonem stejné postavení jako občan ČR. Toto postavení mají i rodinní příslušníci výzkumného pracovníka bez ohledu na jejich státní příslušnost 10. Podrobnosti o zaměstnávání občanů EU, zemí EHP nebo Švýcarska naleznete zde: VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ Výzkumný pracovník ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí nemá povinnost získat povolení k zaměstnání, a to díky výjimce udělené cizincům, kteří vykonávají v České republice soustavnou vzdělávací nebo vědeckou činnost jako vědecký, výzkumný nebo vývojový pracovník ve výzkumné organizaci schválené pro přijímání výzkumných pracovníků ze třetích zemí. Seznam schválených organizací naleznete na stránkách Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy: cz/vyzkum/seznam-vyzkumnych-organizaci-schvalenych-proprijimani. Informace o výjimce z povolení k zaměstnání vědeckých pracovníků ze třetích zemí nebo z ostatních přidružených zemí naleznete zde: 4.5 RODNÉ ČÍSLO Výzkumný pracovník, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska si může o rodné číslo požádat. Výzkumnému pracovníkovi ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí je rodné číslo přiděleno automaticky VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA Výzkumný pracovník, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, nemá zákonnou povinnost mít rodné číslo. Na základě našich zkušeností nicméně doporučujeme, aby o přidělení rodného čísla požádal. Zjednoduší se tím kontakt s různými českými úřady a institucemi. Hostitelská organizace může výzkumného pracovníka nechat zaregistrovat pod rodným číslem například u příslušné zdravotní pojišťovny nebo správy sociálního zabezpečení. Žádost o přidělení rodného čísla se podává na Ministerstvu vnitra ČR, odboru správních činností, náměstí Hrdinů 3, Praha Za rodinné příslušníky se v tomto případě považují manžel nebo manželka, partner nebo partnerka, se kterým občan EU uzavřel registrované partnerství na základě právních předpisů členského státu, jejich potomci, jsou-li mladší 21 let nebo jsou-li na něm závislí, dále pak vyživovaní (závislí) příbuzní ve vzestupné řadě občana EU, zemí EHP nebo Švýcarska a jeho manžela/ manželky nebo registrovaného partnera/partnerky. 1516 Lhůta pro rozhodnutí o přidělení rodného čísla činí 30 dní od doručení žádosti. Žádost lze podat osobně nebo prostřednictvím poštovní přepravy. Je-li žádost zasílána poštou, musí být podpis žadatele úředně ověřen. Formuláře jsou k dispozici na stránkách Ministerstva vnitra ČR JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Obdobně by měl postupovat rodinný příslušník výzkumného pracovníka, který je sám občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, aby získal rodné číslo pro účely veřejného zdravotního pojištění VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ Výzkumný pracovník, který si požádal o povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu, dostane rodné číslo z moci úřední (tedy bez zvláštní žádosti). Číslo mu přidělí cizinecká policie, která vydává povolení k dlouhodobému pobytu. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Stejný postup se uplatní i v případě rodinného příslušníka, který je občanem třetí země nebo některé z ostatních přidružených zemí. Dokladem o rodném čísle je průkaz o povolení k pobytu cizince, potvrzení o přechodném pobytu na území České republiky občana Evropské unie, průkaz o pobytu rodinného příslušníka občana Evropské unie a průkaz o povolení k trvalému pobytu občana Evropské unie. Další


text: podrobnosti o přidělování rodného čísla cizincům naleznete na stránkách Ministerstva vnitra ČR: 4.6 VEŘEJNÉ ZDRAVOTNÍ POJIŠTĚNÍ Je třeba, aby byl výzkumný pracovník pojištěn v systému veřejného zdravotního pojištění, a proto je povinen si vybrat jednu z českých zdravotních pojišťoven. Hostitelská organizace musí výzkumného pracovníka u zvolené pojišťovny přihlásit, a to do 8 dnů od jeho nástupu do práce. Zdravotní pojišťovna na základě registrace výzkumnému pracovníkovi vystaví průkaz pojištěnce Například VZP vystaví při registraci dočasný papírový průkaz pojištěnce a samotný plastový průkaz pojištěnce zašle hostitelské organizaci poté, co ho nechá pro výzkumného pracovníka vyrobit. Kartička pro občany EU, EHP a Švýcarska (tzv. Evropský průkaz zdravotního pojištění) je modrá. Pro občany z třetích zemí a ostatních přidružených zemí je průkaz pojištěnce zelený a platí pouze na území ČR a jen 1 rok, takže je nezbytné vždy včas požádat o prodloužení jeho platnosti. Další užitečné informace k této problematice jsou k dispozici zde: 1617 Hostitelská organizace je povinna příslušné zdravotní pojišťovně oznámit i další skutečnosti dané zákonem. Například ukončení zaměstnání výzkumného pracovníka u hostitelské organizace nebo změnu zdravotní pojišťovny na základě volby výzkumného pracovníka, pokud výzkumný pracovník hostitelskou organizaci o této změně informuje. Hostitelská organizace musí zdravotní pojišťovně oznámit také skutečnosti rozhodné pro povinnost státu platit za výzkumného pracovníka pojistné, pokud jsou hostitelské organizaci známy. Lhůta pro plnění oznamovací povinnosti ve všech těchto případech činí 8 dnů od vzniku dané skutečnosti. Za nesplnění kterékoliv z těchto oznamovacích povinností hostitelské organizaci hrozí pokuta až do výše Kč. Při opakovaném nesplnění oznamovací povinnosti může být uložena pokuta až do výše dvojnásobku uložené pokuty. Oznamovací povinnosti vůči zdravotní pojišťovně má i samotný výzkumný pracovník, pokud zjistí, že hostitelská organizace za něj výše uvedené skutečnosti neoznámila, nebo jestliže on sám tyto skutečnosti hostitelské organizaci neoznámil. Oznamovací povinnost musí splnit neprodleně a za její porušení mu hrozí pokuta až Kč. Při opakovaném nesplnění oznamovací povinnosti mu může být uložena pokuta až do výše dvojnásobku uložené pokuty. Nicméně při nesplnění oznamovací povinnosti hostitelskou organizací uloží zdravotní pojišťovna pokutu pouze jí jako zaměstnavateli a nikoliv výzkumnému pracovníkovi. Výzkumný pracovník má vůči zdravotní pojišťovně i další povinnosti (například povinnost oznámit jí do 8 dnů ztrátu nebo poškození průkazu pojištěnce, povinnost vrátit jí do 8 dnů průkaz pojištěnce při: a) zániku zdravotního pojištění z důvodu ukončení zaměstnání, b) změně zdravotní pojišťovny či c) dlouhodobém pobytu v zahraničí. Další povinností je oznámit zdravotní pojišťovně změnu jména, příjmení, trvalého pobytu nebo rodného čísla, a to do 30 dnů ode dne, kdy ke změně došlo. Za porušení těchto povinností hrozí pokuta do výše 500 Kč. Pokuty lze hostitelské organizaci nebo výzkumnému pracovníkovi uložit do jednoho roku ode dne, kdy zdravotní pojišťovna zjistila nesplnění povinnosti, nejdéle však do tří let od doby, kdy povinnost měla být splněna. Stejně jako v případě ostatních zaměstnanců bude hostitelská organizace za výzkumného pracovníka každý měsíc odvádět pojistné na zdravotní pojištění ve výši 4,5 % z vyměřovacího základu za zaměstnance a 9 % z vyměřovacího základu za zaměstnavatele. Při výpočtu vyměřovacího základu doporučujeme zohlednit následující příspěvky, na které má výzkumný pracovník


text: nárok podle pracovní smlouvy: 1718 18 a) příspěvek na životní náklady, b) příspěvek na mobilitu, c) příspěvek na dopravu a d) příspěvek na kariéru. Příspěvek na úhradu výdajů spojených se zapojením do základní odborné přípravy se do vyměřovacího základu nezahrnuje, neboť se proplácí na základě skutečných výdajů. Evropská komise (dále jen Komise ) v tomto ohledu zastává stanovisko, že by se měl do vyměřovacího základu zahrnout pouze příspěvek na životní náklady, který by měl být předmětem daně z příjmů, jakož i odvodů na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění (obdobně jako mzda ostatních zaměstnanců). Ostatní příspěvky by měly být vypláceny na základě skutečných výdajů, avšak zároveň Komise nechává na národní legislativě, aby v případě zájmu tuto otázku upravila odlišně. Český právní řád bohužel tuto specifickou otázku zatím neřeší. V tomto směru nemáme konkrétní stanovisko Ministerstva financí ČR, ani nevíme, jaká je obvyklá praxe finančních úřadů, a tudíž volíme výše uvedený postup, abychom předešli riziku, že bude finanční úřad výši vyměřovacího základu hostitelské organizaci rozporovat. Při výpočtu vyměřovacího základu je tedy podle našeho názoru nutné vyjít z částek uvedených v čl. 3 vzorového dodatku k pracovní smlouvě, který tvoří přílohu č. 1 této publikace, a vyměřovacím základem by měl být měsíční příjem výzkumného pracovníka uvedený v pracovní smlouvě VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK, KTERÝ JE OBČANEM EU, ZEMÍ EHP NEBO ŠVÝCARSKA Výzkumný pracovník, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska, je účastníkem veřejného zdravotního pojištění po dobu svého zaměstnání u hostitelské organizace. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Nezaopatřený rodinný příslušník výzkumného pracovníka - občana EU, zemí EHP nebo Švýcarska může být přihlášen k veřejnému zdravotnímu pojištění spolu s výzkumným pracovníkem (tj. u stejné zdravotní pojišťovny) VÝZKUMNÝ PRACOVNÍK ZE TŘETÍ ZEMĚ NEBO Z OSTATNÍCH PŘIDRUŽENÝCH ZEMÍ Výzkumný pracovník ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí je účastníkem veřejného zdravotního pojištění po dobu 12 Pokud se výzkumný pracovník - občan EU rozhodne například pro VZP, navštíví pojišťovnu v místě, kde ho přihlásil ke zdravotnímu pojištění jeho zaměstnavatel, a požádá o registraci svého nezaopatřeného rodinného příslušníka pomocí formuláře VZP označeného E 901. Další podrobnosti naleznete na stránkách:19 platnosti povolení k dlouhodobému pobytu za účelem vědeckého výzkumu. Během této doby se výzkumný pracovník ze třetí země považuje pro účely úhrady poskytování zdravotní péče za cizince s povoleným trvalým pobytem. JEHO RODINNÝ PŘÍSLUŠNÍK Na rodinného příslušníka výzkumného pracovníka ze třetí země nebo z ostatních přidružených zemí se toto pravidlo bohužel neuplatní, a proto se nemůže účastnit veřejného zdravotního pojištění. Může si sjednat pouze smluvní (komerční) zdravotní pojištění. Rozsah zdravotního pojištění na území ČR bude pro pojištěné výzkumné pracovníky, resp. nezaopatřeného rodinného příslušníka občana EU, zemí EHP nebo Švýcarska, stejný jako pro pojištěnce - občana ČR. Další informace ohledně zdravotního pojištění cizinců naleznete zde: internet/cz/klienti/zdravotni/pojisteni_cizincu/. 4.7 SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ Obdobně jako v případě zdravotního pojištění je hostitelská organizace povinna přihlásit výzkumného pracovníka na příslušné okresní správě sociálního zabezpečení do 8 dnů od nástupu do zaměstnání a odvádět za něj každý měsíc pojistné na sociální zabezpečení. Odvody pojistného na sociální zabezpečení činí 6,5 % z vyměřovacího základu za zaměstnance a 25 % z


text:
vyměřovacího základu za zaměstnavatele. Výše pojistného bude opět vypočtena z vyměřovacího základu, kterým bude jeho měsíční příjem uvedený v pracovní smlouvě. Podrobnosti k vyměřovacímu základu viz odd. 4.6 této publikace. Rozsah sociálního zabezpečení (nemocenské pojištění, důchodové pojištění) bude stejný jako pro pojištěnce - občana ČR. Okruh povinností, které hostitelské organizaci ukládá zákon o organizaci a provádění sociálního zabezpečení 13 v souvislosti se zaměstnáváním výzkumného pracovníka, je podobný jako okruh povinností, které má z důvodů zaměstnávání ostatních svých zaměstnanců (zejména jde o různé oznamovací, evidenční či archivační povinnosti). 4.8 ÚŘAD PRÁCE Povinnosti, které má hostitelská organizace vůči úřadu práce z titulu zaměstnání výzkumného pracovníka, jsou obdobné těm, které musí plnit z důvodů zaměstnávání svých ostatních zaměstnanců (opět jde zejména o různé oznamovací, evidenční či archivační povinnosti). 13 Zákon č. 582/1991 Sb., zákona o organizaci a provádění sociálního zabezpečení ve znění pozdějších předpisů. 1920 Hostitelská organizace je povinna vést evidenci všech výzkumných pracovníků, které zaměstnává, jakož i rodinných příslušníků výzkumného pracovníka, který je občanem EU, zemí EHP nebo Švýcarska 14. Toto pravidlo se nevztahuje na rodinné příslušníky výzkumného pracovníka ze třetí země a z ostatních přidružených zemí. Za porušení této povinnosti hrozí hostitelské organizaci pokuta až do výše Kč. Odpovědnost hostitelské organizace však zaniká, jestliže příslušný úřad práce nezahájí řízení o tomto správním deliktu do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 roků ode dne, kdy byl spáchán. Hostitelská organizace je dále povinna písemně oznámit příslušnému úřadu práce: - skutečnost, že výzkumného pracovníka zaměstnává, a to nejpozději v den jeho nástupu do práce a - ukončení pracovního poměru výzkumného pracovníka, a to nejpozději do 10 dnů od skončení zaměstnání. Příslušný formulář ke splnění těchto informačních povinností naleznete zde: Za porušení oznamovací povinnosti hrozí hostitelské organizaci pokuta až do výše Kč. Odpovědnost hostitelské organizace zaniká, jestliže příslušný úřad práce nezahájil řízení o tomto správním deliktu do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán. Podrobnosti o dalších oznamovacích povinnostech hostitelské organizace vůči úřadu práce naleznete na webových stránkách Ministerstva práce a sociálních věcí ČR: 4.9 FINANČNÍ ÚŘAD Hostitelská organizace je za výzkumného pracovníka povinna odvádět zálohu na daň z příjmu fyzických osob ze závislé činnosti obdobně jako u svých ostatních zaměstnanců BANKOVNÍ ÚČET Výzkumný pracovník si musí zřídit korunový účet u banky působící v České republice, aby mu na něj mohla být zasílána odměna podle pracovní smlouvy. 14 Za rodinné příslušníky se v tomto případě považují manžel nebo manželka, partner nebo partnerka, se kterým občan EU uzavřel registrované partnerství na základě právních předpisů členského státu, jejich potomci, jsou-li mladší 21 let nebo jsou-li na něm závislí, dále pak vyživovaní (závislí) příbuzní ve vzestupné řadě občana EU, země EHP nebo Švýcarska a jeho manžela/ manželky nebo registrovaného partnera/partnerky. 20 Zobrazit více
 www.vscht.cz Co všechno musí zařídit hostitelská organizace v souvislosti s přijetím zahraničního výzkumníka Zkušenosti z VŠCHT Praha Seminář JCMM Zaměstnávání cizích státních příslušníků ve vědě a výzkumu, Více ZAHRANIČNÍ PRACOVNÍCI V PROJEKTECH. Mgr. Viktória Bodnárová, Sychrov,


text:
20.05.2011
 ZAHRANIČNÍ PRACOVNÍCI V PROJEKTECH Mgr. Viktória Bodnárová, Sychrov, 20.05.2011 EURAXESS Česká republika www.euraxess.cz Poskytujeme informace, poradenství a asistenci ohledně následujících témat: vstupní Více Co všechno musí zařídit hostitelská organizace v souvislosti s přijetím zahraničního výzkumníka
 www.vscht.cz POSTUP PŘI PŘIJETÍ ZAHRANIČNÍHO VÝZKUMNÉHO PRACOVNÍKA Zkušenosti VŠCHT Praha Právní rámec mobility výzkumníků Mezinárodní mobilita výzkumníků se řídí zákony EU Směrnice ER 2005/71/ES o zvláštním Více ZAMĚSTNÁVÁNÍ CIZÍCH STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ VE VÝZKUMU A VÝVOJI
 PRŮVODCE ŘÍZENÍM VĚDECKÝCH PROJEKTŮ ZAMĚSTNÁVÁNÍ CIZÍCH STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ VE VÝZKUMU A VÝVOJI Employment of Foreigners in the Area of Research and Technological Development Jana Mittnerová, Anna Mittnerová, Více Projekt České centrum pro mobilitu v letech 2008-2011 finančně podporuje Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy v rámci programu EUPRO.
 Doporučený postup pro přijímání vědecko-výzkumných pracovníků ze třetích zemí Projekt České centrum pro mobilitu v letech 2008-2011 finančně podporuje Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy v rámci Více Zaměstnávání cizinců v ČR 31.3.2012 ACERT KONFERENCE BŘEZEN 2012
 Zaměstnávání cizinců v knihovnách případová studie SVK PK Konference knihovny současnosti 2014 Olomouc 09. 11. 09. 2014 Osnova Úvod Legislativa Statistiky Zaměstnavatel Zaměstnanec Osnova Rady, tipy, doporučení Více EURAXESS národní síť servisních center Česká republika
 EURAXESS národní síť servisních center Česká republika Osnova prezentace 1. Vědecká víza 2. Dohoda o hostování s výzkumným pracovníkem ze třetí země 3. EURAXESS Jobs Portál Vědecký balíček Směrnice Rady Více b) na základě krátkodobého víza - víza k pobytu do 90 dnů;
 Škola ZŠ V Zahrádkách Směrnice ředitele školy ke vzdělávání cizinců Č.j.: Účinnost od: 1.1. 2012 Spisový znak: 4.10 Skartační znak: S 5 Změny: 24.1. 2012 Čl. I. Tento pokyn vychází z 20 zákona č. 561/2004 Více Zaměstnáváte vědecko-výzkumné pracovníky ze zahraničí? Třešť, 25. 4. 2012
 Zaměstnáváte vědecko-výzkumné pracovníky ze zahraničí? Třešť, 25. 4. 2012 Kdo jsme? EURAXESS Česká republika Součást Střediska společných činností AV ČR, v. v. i. Finanční podpora Ministerstva školství, Více Ohlášení živnosti volné pro právnické osoby se sídlem v některém z členských států EU, EHP a Švýcarska (Zahraniční právnická osoba se sídlem v EU)
 Ohlášení živnosti volné pro právnické osoby se sídlem v některém z členských států EU, EHP a Švýcarska (Zahraniční právnická osoba se sídlem v EU) Živností je ve smyslu 2 živnostenského zákona soustavná Více ZÁKLADNÍ REGISTRAČNÍ POVINNOSTI PODNIKATELŮ VŮČI FINANČNÍM ÚŘADŮM, OKRESNÍM SPRÁVÁM SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ A ÚŘADŮM PRÁCE
 Ministerstvo práce a sociálních věcí 128 01 Praha 2, Na Poříčním právu 1/376 Tiskopis žádosti o povolení zprostředkování zaměstnání bezplatně i za úhradu platný ode dne 1.1.2009 dle zákona č. 435/2004 Více ZAHRANIČNÍ VÝZKUMNÍ PRACOVNÍCI POVINNOSTI HOSTITELSKÉ INSTITUCE
 ZAHRANIČNÍ VÝZKUMNÍ PRACOVNÍCI POVINNOSTI HOSTITELSKÉ INSTITUCE Ing. Anna Mittnerová anna.mittnerova@vscht.cz EUPRO II, LE12005 1 Právní rámec mezinárodní mobility výzkumníků Zákony EU Směrnice ER 2005/71/ES Více STANOVISKO. Legislativní rady ČMKOS. Některé změny v nemocenském pojištění od 1. ledna 2012 a jejich dopady do činnosti odborových organizací
 STANOVISKO Legislativní rady ČMKOS Některé změny v nemocenském pojištění od 1. ledna 2012 a jejich dopady do činnosti odborových organizací A. Změna okruhu pojištěných osob Dne 1. ledna 2012 nabyl účinnosti Více 24. září 2015. Lucie Rytířová
 24. září 2015 Lucie


text:
Rytířová Zaměstnání Vyslání Imigrační povinnosti Daňové povinnosti Sociální zabezpečení a zdravotní pojištění 2 3 EU / EHP / Švýcarsko Smluvní státy (např. USA, Kanada, Korea, Japonsko, Více EURAXESS Pracovní příležitosti a možnosti cest do zahraničí, informace pro hostující vědce
 EURAXESS Pracovní příležitosti a možnosti cest do zahraničí, informace pro hostující vědce ČVUT, Praha 20.2.2014 Mgr. Zuzana Dobešová Co je EURAXESS? o celoevropská síť servisních center od roku 2003 40 Více OBSAH. Úvod... 13 Seznam použitých zkratek... 15 Přehled souvisejících právních předpisů... 17 Přehled právní úpravy zaměstnávání cizinců...
 Úvod.......................................................................... 13 Seznam použitých zkratek.................................................... 15 Přehled souvisejících právních předpisů...................................... Více ZKUŠENOSTI Z VŠCHT PRAHA
 www.vscht.cz ZAHRANIČNÍ VÝZKUMNÍ PRACOVNÍCI ZKUŠENOSTI Z VŠCHT PRAHA Ing. Anna Mittnerová MŠMT, EUPRO II, LE 12005 Anna.mittnerova@vscht.cz 1 Kategorie zahraničních výzkumníků na VŠ a VO Krátkodobé pobyty Více OPRÁVNĚNOST OSOBNÍCH VÝDAJŮ NA ZAMĚSTNANCE A EXTERNÍ EXPERTY
 FINANČNÍ MECHANISMY EHP / NORSKA POKYN č. 1 NÁRODNÍHO KONTAKTNÍHO MÍSTA OPRÁVNĚNOST OSOBNÍCH VÝDAJŮ NA ZAMĚSTNANCE A EXTERNÍ EXPERTY Verze: 1. ledna 2008 Národní kontaktní místo Ministerstvo financí SEZNAM Více Výše některých správních poplatků podle zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, v platném znění
 Výše některých správních poplatků podle zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, v platném znění Občanství (položka 8) a) Vydání osvědčení nebo potvrzení o státním občanství České republiky - Kč Více JEDNOTNÝ REGISTRAČNÍ FORMULÁŘ pro fyzické osoby
 podací razítko JEDNOTNÝ REGISTRAČNÍ FORMULÁŘ pro fyzické osoby Základní část V případě, že jste se rozhodli učinit níže uvedené úkony pomocí jednotného registračního formuláře na Centrálním registračním Více MEZINÁRODNÍ ZAMĚSTNÁVÁNÍ, VYSÍLÁNÍ A PRONÁJEM PRACOVNÍKŮ
 MEZINÁRODNÍ ZAMĚSTNÁVÁNÍ, VYSÍLÁNÍ A PRONÁJEM PRACOVNÍKŮ 1. vydání (březen 2012) 2. aktualizace k 1. 1. 2015 Publikace Mezinárodní zaměstnávání, vysílání a pronájem pracovníků je i v roce 2015 praktickou Více ZÁKON 325/1999 1 94 ČÁST PRVNÍ. MEZINÁRODNÍ OCHRANA
 OBSAH Úvodní slovo... XI Rozdělení práce... XII Poděkování... XIII Seznam použitých zkratek... XIV Seznam relevantních mezinárodních smluv, jiných mezinárodních instrumentů, právních předpisů ES/EU a dokumentů Více Ohlášení živnosti volné pro právnické osoby se sídlem na území České republiky (Česká právnická osoba)
 Ohlášení živnosti volné pro právnické osoby se sídlem na území České republiky (Česká právnická osoba) Živností je ve smyslu 2 živnostenského zákona soustavná činnost provozovaná samostatně, vlastním jménem, Více Ministerstvo práce a sociálních věcí České republiky
 CZ Trvalý pobyt pro cizince Čr CZ Trvalý pobyt pro cizince ČR Trvalý pobyt je pobytový status pro cizince, který splní zákonné podmínky. Může být umožněn na základě: Povolení k pobytu pro občany ze zemí Více FINANČNÍ DOHODA Č. / /01/02 (Uvádějte prosím ve veškeré korespondenci)
 PROGRAM SOCRATES -ERASMUS AKCE 2.2 Financování mobilit učitelů složené z grantu Erasmus a dotace MŠMT na dofinancování konečného uživatele vyplácené formou cestovních náhrad uzavřená mezi: FINANČNÍ DOHODA Více 254/2004 Sb. ZÁKON. ze dne 13. dubna 2004
 254/2004 Sb. ZÁKON ze dne 13. dubna 2004 o omezení plateb v hotovosti a o změně zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů Změna: 303/2008 Sb. Změna: 281/2009 Sb. Změna: Více ROZHODNUTÍ O DOČASNÉ PRACOVNÍ NESCHOPNOSTI I. díl Hlášení o vzniku dočasné pracovní