text:
použití, údaje o osobě, vůči které může být zpravodajské techniky použito, a číslo telefonní stanice, pokud z ní může být pořizován zvukový záznam.
 Předseda senátu vrchního soudu stanoví dobu použití zpravodajské techniky nejdéle na dobu šesti měsíců; tuto dobu může na základě nové žádosti prodloužit, pokaždé však nejvýše o dalších šest měsíců. V takovém případě platí obdobně § 17 a 18 a ustanovení odstavců 1 a 2.
 Pokud se povolení týká ústavního činitele, musí být o jeho vydání bezodkladně informován kontrolní orgán.
 Předseda senátu vrchního soudu, který vydal povolení, sleduje, zda důvody pro použití zpravodajské techniky trvají. Zjistí-li, že důvody pro její použití pominuly, povolení odejme.
 O skončení používání zpravodajské techniky informuje Bezpečnostní informační služba předsedu senátu vrchního soudu, který povolení vydal.
 Informace získané použitím zpravodajské techniky podle tohoto zákona mohou být využity pouze v souladu s § 4 až 6 a § 25 až 27.
 Záznamy pořízené použitím operativní techniky je nutno při neprokázání předpokládané činnosti předepsaným způsobem zničit.
 Osoby jednající ve prospěch Bezpečnostní informační služby
 Osobou jednající ve prospěch Bezpečnostní informační služby se pro účely tohoto zákona rozumí fyzická osoba, která dobrovolně, utajeným způsobem poskytuje služby Bezpečnostní informační službě při plnění úkolů v její působnosti ( § 4 až 6).
 Ředitel upraví bližší podrobnosti poskytování služeb osobami jednajícími ve prospěch Bezpečnostní informační služby.
 Na osobu uvedenou v odstavci 1 se vztahuje ustanovení § 31 tohoto zákona.
 Pro účely tohoto zákona se krycími doklady rozumějí listiny a předměty sloužící k utajení skutečné totožnosti příslušníka, který plní úkoly v oboru působnosti Bezpečnostní informační služby. Krycími doklady nesmějí být průkazy poslanců zákonodárných sborů a služební průkazy soudců a prokurátorů.
 Krycí doklady vydává Bezpečnostní informační služba jen na základě rozhodnutí ředitele.
 Bezpečnostní informační služba vede evidenci krycích dokladů.
 Ředitel stanoví vnitřním předpisem bližší podrobnosti pro vydávání, používání a vedení evidence krycích dokladů.
 O použití sledování Bezpečnostní informační službou k plnění úkolů v oboru její působnosti ( § 4 až 6) rozhoduje ředitel nebo jím pověřený příslušník.
 Ředitel upraví vnitřním předpisem způsob sledování a jeho evidenci.
 Vedení evidencí osob (§ 25-27)
 V oboru své působnosti je Bezpečnostní informační služba oprávněna uchovávat a využívat údaje o osobách ve svých evidencích, jestliže
 existují podložená podezření vůči těmto osobám ze snah nebo činností uvedených v § 4,
 je to potřebné ke zjištění a zhodnocení snah nebo činností uvedených v § 4.
 Údaje o nezletilých osobách mladších 15 let nesmějí být vkládány do evidencí. Údaje o nezletilých osobách starších 15 let musí být po dvou letech od vložení přezkoumány a nejpozději po pěti letech uloženy tak, aby k nim nikdo jiný než soud neměl přístup, ledaže by po dovršení zletilosti těchto osob k nim získala Bezpečnostní informační služba v oboru své působnosti další poznatky.
 Pro každou evidenci ředitel stanoví vnitřním předpisem
 označení evidence,
 účel evidence,
 oprávnění přístupu,
 způsob protokolování.
 Bezpečnostní informační služba je povinna zabezpečit ochranu údajů obsažených v evidencích osob před vyzrazením, zneužitím, poškozením anebo zničením.
 Vztahy Bezpečnostní informační služby ke státním orgánům (§ 28-29)
 Ředitel má právo účastnit se jednání vlády České republiky.
 Bezpečnostní informační


text:
služba je oprávněna při plnění svých úkolů požadovat od státních orgánů a dalších orgánů v oblastech přenesené působnosti výkonu státní správy účinnou spolupráci a informace související se zabezpečením a plněním úkolů těchto orgánů v oboru jejich působnosti.
 Státní orgány České republiky a další orgány v oblastech přenesené působnosti výkonu státní správy jsou povinny požadovanou spolupráci a informace poskytnout.
 Náhrada škody (§ 30)
 Došlo-li u kohokoli k poškození zdraví nebo k jeho smrti v souvislosti s pomocí, kterou poskytl Bezpečnostní informační službě nebo jejím příslušníkům na jejich žádost nebo s jejich vědomím, uhradí škodu tím vzniklou stát obdobně podle předpisů o odškodňování pracovních úrazů pracovníků. Vláda České republiky může nařízením stanovit, ve kterých případech a v jakém rozsahu
 náleží tomu, kdo poskytl pomoc, vedle nároků na náhradu škody podle pracovněprávních předpisů i jednorázové mimořádné odškodnění,
 se zvyšuje jednorázové odškodnění náležející podle pracovněprávních předpisů pozůstalým po tom, kdo poskytl pomoc, a kdy lze takové odškodnění přiznat osobám, které byly na toho, kdo poskytl pomoc, odkázány výživou.
 Každému, kdo poskytl pomoc uvedenou v odstavci 1, stát nahradí též škodu na věcech, která mu vznikla v souvislosti s poskytnutím pomoci. Přitom se hradí skutečná škoda i jiná škoda, a to uvedením v předešlý stav; není-li to dobře možné nebo účelné, hradí se v penězích.
 Stát uhradí i škodu způsobenou osobou uvedenou v odstavci 2 jinému v souvislosti s pomocí poskytnutou Bezpečnostní informační službě nebo jejím příslušníkům.
 Právo státu na náhradu škody vůči tomu, kdo za ni poškozenému odpovídá podle občanského zákoníku, není předchozími ustanoveními dotčeno.
 Odpovědnost za škodu způsobenou nesprávným úředním postupem příslušníka upravuje zvláštní předpis. 5
 Náhradu škody podle odstavců 1 až 3 a odstavce 5 poskytuje v zastoupení státu Bezpečnostní informační služba.
 Mlčenlivost (§ 31-32)
 Příslušníci a každý, kdo plní úkoly na základě tohoto zákona, jsou povinni zachovávat mlčenlivost o skutečnostech, o kterých se dověděli v souvislosti s činností Bezpečnostní informační služby; povinnost zachovávat mlčenlivost není časově omezena.
 Ředitel může zprostit mlčenlivosti osoby uvedené v odstavci 1.
 Ustanoveními předchozích odstavců nejsou dotčeny předpisy o ochraně státního tajemství. 6
 Povinnost zachovávat mlčenlivost uložená členům kontrolního orgánu podle zvláštního předpisu 2 se nevztahuje na případy, kdy kontrolní orgán podává oznámení podle § 10 odst. 2. Skutečnosti, o nichž se členové kontrolního orgánu dovědí při výkonu své funkce, oznamují v míře nezbytné pro dosažení účelu kontroly podle tohoto zákona.
 Služební poměr (§ 33-151)
 Vznik, změny a skončení služebního poměru (§ 33-56)
 Do služebního poměru může být po přijímacím řízení přijat občan České republiky starší 21 let, který o přijetí písemně požádá (dále jen "uchazeč") a
 splňuje kvalifikační předpoklady pro výkon funkce, do které má být ustanoven; výjimku lze učinit pouze na základě rozhodnutí ředitele,
 vykonal základní nebo náhradní vojenskou službu, pokud podléhá branné povinnosti.
 Do funkce vyšetřovatele může být jmenován jen příslušník, který dosáhl nejméně 25 let a má ukončené vysokoškolské právnické vzdělání.
 O výsledku přijímacího řízení musí být uchazeč písemně vyrozuměn do 90 dnů od podání žádosti o přijetí do služebního poměru.
 Podrobnosti o přijímacím řízení stanoví ředitel.
 Služební poměr se zakládá dnem uvedeným

type: other


text:
v rozhodnutí služebního orgánu o přijetí uchazeče do služebního poměru.
 Rozhodnutí o přijetí uchazeče do služebního poměru musí obsahovat údaj o dni vzniku služebního poměru, jinak je neplatné. Dále musí obsahovat ustanovení do funkce, jmenování do hodnosti, ustanovení o zkušební době podle § 36 a místo služebního působiště.
 Služební poměr nevznikne, pokud uchazeč nenastoupí službu v den určený v rozhodnutí o přijetí do služebního poměru, aniž mu v tom bránila překážka ve službě ( § 83), nebo do týdne neuvědomí o této překážce služební orgán, který vydal rozhodnutí o přijetí do služebního poměru.
 Rozhodnutí o přijetí do služebního poměru musí být vydáno písemně a doručeno uchazeči, jinak je neplatné.
 Příslušník skládá při nástupu do služby služební přísahu.
 "Slavnostně slibuji, že budu věrný České republice. Budu čestným, statečným, ukázněným a nestranným příslušníkem Bezpečnostní informační služby České republiky. Služební povinnosti budu plnit podle svých nejlepších schopností a ve své činnosti se budu řídit ústavou a zákony a budu chránit ústavní zřízení České republiky, jakož i práva občanů. K tomu jsem připraven vynaložit všechny síly a schopnosti a nasadit i svůj život. Tak přísahám:".
 Odmítne-li příslušník složit služební přísahu, skončí jeho služební poměr dnem, kdy k odmítnutí došlo.
 Při přijetí do služebního poměru se stanoví zkušební doba, a to nejdéle na 12 měsíců.
 Stanovenou zkušební dobu lze se souhlasem příslušníka zkrátit, dosahuje-li příslušník v průběhu zkušební doby velmi dobrých výsledků ve výkonu služby.
 Doba, po kterou byl příslušník uznán dočasně neschopným služby pro nemoc nebo úraz, se započítává do zkušební doby v rozsahu nejvýše deseti dnů.
 praporčické:
 generálské:
 Při přijetí do služebního poměru je příslušník jmenován do hodnosti rotného. Ukončil-li studium na střední škole maturitní zkouškou, 7 je jmenován do hodnosti strážmistra. Ukončil-li vysokoškolské studium nebo alespoň ucelenou část vysokoškolského studia, 8 je jmenován nejméně do hodnosti poručíka.
 Příslušník má nárok na povýšení do vyšší hodnosti, splňuje-li současně tyto podmínky:
 od jeho posledního povýšení nebo jmenování do hodnosti uplynula stanovená doba výsluhy let v hodnosti,
 jmenování do hodnosti poručíka, ukončil-li vysokoškolské studium nebo alespoň jeho ucelenou část. 8
 Příslušníky jmenuje a povyšuje do praporčických a důstojnických hodností ředitel a jím určené služební orgány.
 Ředitel stanoví bližší podmínky pro jmenování a povyšování do praporčických a důstojnických hodností.
 Ředitele povyšuje do důstojnických nebo jmenuje do generálských hodností na návrh vlády České republiky předsednictvo České národní rady.
 Příslušníkovi lze propůjčit vyšší hodnost, než kterou skutečně má, na dobu, po kterou to vyžaduje funkce nebo služební úkoly, jimiž byl pověřen.
 Příslušníkovi, jemuž byla propůjčena vyšší hodnost, náleží práva a povinnosti spojené s touto hodností.
 Hodnost propůjčuje ředitel.
 Služební hodnocení je jedním z podkladů pro rozhodování ve věcech služebního poměru příslušníka.
 Služební hodnocení spočívá v posouzení způsobilosti příslušníka pro výkon funkce, zejména odborné, a způsobu plnění služebních povinností.
 Bližší podrobnosti o služebním hodnocení stanoví ředitel.
 Služební orgány ustanovují příslušníky do volných funkcí podle dosaženého vzdělání, závěru služebního hodnocení, zdravotního stavu a potřeb Bezpečnostní informační služby.
 Ustanovení příslušníka do volné funkce může být spojeno s podmínkou výběrového řízení.
 Vyžaduje-li to důležitý zájem služby, může být příslušník dočasně pověřen výkonem


text:
funkce, nejdéle však na dobu tří měsíců v kalendářním roce.
 Ředitel stanoví funkce, které se obsazují výběrovým řízením, způsob provádění výběrového řízení a jeho náležitosti.
 Jestliže příslušník nemůže nadále vykonávat dosavadní funkci, protože
 podle závěru služebního hodnocení není způsobilý ji vykonávat, nebo
 vykonává trest zákazu činnosti,
 Příslušník může být převeden na stejnou nebo jinou funkci alespoň stejné úrovně v témže místě služebního působiště nebo přeložen na stejnou nebo jinou funkci alespoň stejné úrovně v jiném místě služebního působiště, je-li to v důležitém zájmu služby.
 Příslušník může být převeden na jinou funkci v témže místě služebního působiště nebo přeložen do jiného místa služebního působiště na vlastní žádost po předchozí dohodě s nadřízeným služebním orgánem.
 Ustanovení o převedení na jinou funkci a přeložení se nevztahují na příslušníky zařazené do záloh ředitele ( § 46).
 Příslušník může být vyslán na dobu nezbytně nutnou, nejdéle však na dobu pěti měsíců během kalendářního roku, na služební cestu.
 Příslušník může být pověřen na dobu nezbytně nutnou zastupováním jiného příslušníka ve funkci vyšší úrovně. O pověření zastupováním rozhodne příslušný služební orgán písemnou formou. 9
 Ředitel stanoví podrobnosti týkající se organizace a činnosti zálohy ředitele a zásady pro zařazení příslušníků umístěných v záloze k výkonu služby.
 Stane-li se příslušník podezřelým, že se dopustil hrubého porušení služební kázně nebo trestného činu a další ponechání ve výkonu služby by v obou případech ohrožovalo důležitý zájem služby nebo průběh objasňování jeho činu, bude rozhodnutím služebního orgánu dočasně zproštěn výkonu služby.
 Příslušníka lze zprostit výkonu služby jen na dobu nezbytně nutnou k objasňování jeho činů, nejdéle však na dobu šesti měsíců, jde-li o podezření z trestného činu, a při hrubém porušení kázně maximálně na dobu 30 dnů ode dne, kdy se služební orgán o tomto porušení dozví. V případě, že je proti příslušníkovi vedeno trestní řízení, zprostí se výkonu služby do pravomocného skončení trestního řízení.
 Příslušníkovi, který byl zproštěn výkonu služby, náleží ode dne zproštění 50 % platu, nejméně však ve výši minimální mzdy stanovené zvláštními předpisy. 10 Tato část platu se zvyšuje o 10 % platu za každou vyživovanou osobu, nejvíce však do výše 80 % platu.
 Pominou-li důvody pro zproštění výkonu služby, služební orgán rozhodnutí o zproštění výkonu služby zruší; příslušníkovi se doplatí rozdíl, o který byl jeho plat zkrácen; to neplatí, bylo-li jednání, pro které byl zproštěn výkonu služby, úmyslným trestným činem, za který byl pravomocně odsouzen, nebo byl-li pro jednání, pro něž byl zproštěn výkonu služby, propuštěn ze služebního poměru.
 Příslušník musí být uvolněn ze služebního poměru, jestliže o to požádá. Žádost musí být písemná a doručena příslušnému služebnímu orgánu, jinak je neplatná.
 Služební poměr podle odstavce 1 skončí uplynutím čtyř měsíců, pokud se služební orgán a příslušník nedohodnou jinak; tato doba počíná prvním dnem kalendářního měsíce následujícího po doručení žádosti o uvolnění služebnímu orgánu a končí uplynutím posledního dne čtvrtého kalendářního měsíce.
 Příslušník bude propuštěn ze služebního poměru, jestliže
 pro něj v důsledku organizačních změn, schválených vládou České republiky, není jiné zařazení,
 porušil služební přísahu nebo služební povinnosti zvlášť hrubým způsobem,
 porušil povinnost stanovenou zvláštním omezením (


text:
§ 59) nebo pozbyl státního občanství České republiky,
 byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin k nepodmíněnému trestu odnětí svobody.
 Příslušník může být ze služebního poměru propuštěn, jestliže
 splňuje podmínky nároku na starobní důchod,
 byl pravomocně odsouzen pro trestný čin.
 O propuštění z důvodů uvedených v odstavci 1 písm. c), d), f) a odstavci 2 písm. b) musí být rozhodnuto do dvou měsíců ode dne, kdy se služební orgán o důvodu propuštění dozvěděl, nejpozději však do jednoho roku ode dne, kdy tento důvod vznikl; v těchto dobách musí být rozhodnutí příslušníkovi též doručeno. Jde-li o propuštění z důvodu uvedeného v odstavci 1 písm. c), nezapočítává se do doby dvou měsíců doba, po kterou je příslušník uznán dočasně neschopným služby pro nemoc nebo úraz.
 O propuštění z důvodů uvedených v odstavci 1 písm. e) musí být rozhodnuto neprodleně poté, kdy se služební orgán o důvodu propuštění dozvěděl.
 Rozhodnutí o propuštění musí být vyhotoveno písemně a musí v něm být uveden důvod propuštění a skutkově vymezen tak, aby jej nebylo možno zaměnit s jiným důvodem, a musí být příslušníkovi doručeno, jinak je neplatné.
 Při propuštění skončí služební poměr uplynutím dvou měsíců, pokud se služební orgán a příslušník nedohodnou jinak; tato doba počíná prvním dnem kalendářního měsíce následujícího po dni doručení rozhodnutí o propuštění a končí uplynutím posledního dne příštího kalendářního měsíce. Jde-li o propuštění z důvodů uvedených v § 50 odst. 1 písm. d), e) a f), anebo o propuštění z důvodu uvedeného v § 50 odst. 2 písm. b), končí služební poměr dnem doručení rozhodnutí o propuštění.
 kdy byl uznán dočasně neschopným služby pro nemoc nebo úraz, pokud si tuto neschopnost úmyslně nevyvolal nebo nezpůsobil v opilosti nebo zneužitím jiné návykové látky,
 od podání návrhu na ústavní ošetřování nebo od povolení lázeňského léčení poskytovaného v době dočasné neschopnosti k výkonu služby až do jejího skončení; při onemocnění tuberkulózou nebo nemocí z povolání se tato doba prodlužuje o šest měsíců po propuštění z ústavního ošetřování, nebo
 kdy je příslušnice těhotná nebo kdy příslušnice nebo osamělý příslušník trvale pečuje alespoň o jedno dítě mladší než tři roky.
 Zákaz propuštění se nevztahuje na propuštění z důvodů uvedených v § 50 odst. 1 písm. d), e) a f) a odst. 2 písm. b).
 Bylo-li rozhodnutí o propuštění doručeno příslušníkovi před počátkem ochranné doby a služební poměr by měl skončit v této době, ochranná doba se do dvouměsíční doby uvedené v § 50 odst. 3 nezapočítává, ledaže příslušník písemně prohlásí, že na prodloužení služebního poměru netrvá.
 Je-li rozhodnutí o skončení služebního poměru zrušeno, služební poměr nadále trvá bez přerušení se všemi právy a povinnostmi. Oznámí-li příslušník nejpozději před doručením rozhodnutí o zrušení, že netrvá na dalším výkonu služby, platí, pokud se příslušník a služební orgán nedohodnou jinak, že služební poměr skončí uvolněním po uplynutí doby čtyř měsíců; tato doba počíná prvním dnem kalendářního měsíce následujícího po dni doručení oznámení příslušníka služebnímu orgánu a skončí uplynutím posledního dne čtvrtého kalendářního měsíce.
 Nejpozději v den skončení služebního poměru je služební orgán povinen příslušníkovi vydat posudek o jeho služební


text:
činnosti. Posudek o služební činnosti nesmí obsahovat údaje, na které se vztahuje ustanovení předpisu o státním, hospodářském nebo služebním tajemství. 6
 Podává-li služební orgán jinému orgánu nebo organizaci posudek o služební činnosti příslušníka, musí příslušníka s jeho obsahem seznámit a na požádání mu vydat jeho opis. Jiné informace o příslušníkovi je služební orgán oprávněn podávat pouze s jeho souhlasem; pokud jsou tyto informace určeny ozbrojeným sborům nebo bezpečnostním službám, jsou pravidla jejich předávání stanovena vnitřním předpisem ředitele.
 Při skončení služebního poměru je služební orgán povinen vydat příslušníkovi, popřípadě zaměstnavateli na jeho žádost potvrzení o služebním poměru a uvést v něm zejména dobu jeho trvání, skutečnosti rozhodné pro posouzení jeho nároku na dovolenou, závazky příslušníka vůči Bezpečnostní informační službě a zda, v jaké výši, v jakém pořadí a v čí prospěch jsou prováděny z platu příslušníka srážky, a skutečnosti rozhodné pro hmotné zabezpečení uchazečů o zaměstnání poskytované podle zvláštních předpisů. 11
 Služební kázeň a kázeňská pravomoc (§ 57-69)
 Služební kázeň je důsledné plnění povinností stanovených zákony, dalšími obecně závaznými právními předpisy, rozkazy a pokyny nadřízených.
 Příslušník je povinen
 plnit důsledně a přesně úkoly uložené mu zákony a dalšími obecně závaznými právními předpisy, jakož i úkoly uložené mu rozkazy a pokyny nadřízených,
 oznámit svému nadřízenému závady a nedostatky, které ohrožují nebo ztěžují výkon služby,
 Domnívá-li se příslušník, že rozkaz jeho nadřízeného je v rozporu s obecně závazným právním předpisem, je povinen nadřízeného na to upozornit; trvá-li nadřízený na splnění rozkazu, je příslušník povinen jej splnit. Tuto skutečnost může příslušník oznámit kontrolnímu orgánu.
 Příslušník je povinen odepřít splnění rozkazu nadřízeného, jestliže by jeho splněním spáchal trestný čin; tuto skutečnost ohlásí písemně bez zbytečného odkladu vyššímu nadřízenému a kontrolnímu orgánu. V případě, že se odepření týká rozkazu ředitele, příslušník oznámí tuto skutečnost Hlavní vojenské prokuratuře a kontrolnímu orgánu.
 Příslušníci nesmějí být členy politických stran nebo být činnými v politických hnutích, ani vyvíjet v jejich prospěch jakoukoliv činnost, která nesouvisí s plněním jejich služebních úkolů.
 Příslušníci nesmějí být členy orgánů společností, které se zabývají výdělečnou činností.
 Výdělečnou činnost může příslušník vykonávat pouze po předchozím písemném souhlasu příslušného služebního orgánu. Při výkonu takové činnosti nesmí využívat poznatků, které získal v souvislosti s výkonem služby.
 Výdělečná činnost nesmí být na újmu řádnému výkonu služby. V opačném případě je příslušný služební orgán oprávněn udělený souhlas odejmout. Příslušník je povinen na základě tohoto rozhodnutí ukončit výdělečnou činnost do tří měsíců ode dne doručení tohoto rozhodnutí a ukončení prokázat služebnímu orgánu.
 zabezpečovat, aby příslušníci byli pro výkon služby náležitě vycvičeni, vyškoleni a vybaveni,
 Kázeňskou pravomoc služebních orgánů stanoví ředitel.
 Kázeňskými odměnami jsou
 peněžitý nebo věcný dar,
 Odměnu podle odstavce 1 písm. b) lze udělit jen příslušníkovi vykonávajícímu funkci, pro kterou je stanovena důstojnická hodnost.
 Kázeňským přestupkem je zaviněné porušení základních povinností příslušníka, pokud nejde o trestný čin nebo přestupek.
 Jako kázeňský přestupek se vyřizuje též jednání příslušníka, který má znaky přestupku, pokud tak stanoví zvláštní předpis. 12
 snížení platu až o 15 % na dobu nejdéle tří měsíců a při opětovném kázeňském přestupku, jehož se příslušník dopustil v době před


text:
zahlazením kázeňského trestu, na dobu nejdéle šesti měsíců,
 Kázeňský trest snížení hodnosti o jeden stupeň nelze uložit příslušníkovi v hodnosti rotného, poručíka nebo generálmajora Bezpečnostní informační služby.
 Kázeňský trest zákazu činnosti a propadnutí věci lze uložit jen za jednání mající znaky přestupku a za podmínek stanovených zvláštními předpisy. 13 Tyto kázeňské tresty je možno uložit samostatně nebo společně, a to i s kázeňským trestem snížení platu nebo snížení hodnosti o jeden stupeň.
 Kázeňským trestem zákazu činnosti nelze příslušníkovi uložit zákaz výkonu funkce.
 Kázeňský trest zákazu činnosti se vykonává i tehdy, jestliže příslušníkovi, kterému byl tento kázeňský trest uložen, skončil služební poměr. O upuštění od výkonu zbytku kázeňského trestu zákazu činnosti rozhoduje služební orgán, který trest uložil, nejdříve však po uplynutí poloviny uloženého trestu.
 Doba, na kterou byl příslušníkovi uložen kázeňský trest snížení hodnosti o jeden stupeň, se nezapočítává do doby výsluhy let v hodnosti.
 Před uložením kázeňského trestu musí být úplně a přesně zjištěn skutkový stav. Příslušný služební orgán musí vyslechnout též toho, kdo podal podnět. Příslušníkovi musí být dána před uložením kázeňského trestu možnost se k podnětu vyjádřit, hájit se a navrhnout důkazy. 13
 Postačí-li k nápravě příslušníka a k obnovení služební kázně vytknutí méně závažného jednání, které má znaky kázeňského přestupku nebo přestupku, kázeňský trest se neuloží.
 Za jednání mající znaky přestupku ublížení na cti a přestupků ublížení na zdraví z nedbalosti, úmyslného narušení občanského soužití nebo proti majetku spáchaného mezi blízkými osobami, může být uložen kázeňský trest jen tehdy, podala-li podnět postižená osoba nebo její zákonný zástupce, anebo opatrovník; jde-li o přestupek ublížení na cti, může být kázeňský trest uložen teprve po neúspěšném pokusu o smír příslušníka a ublíženého na cti.
 Za kázeňský přestupek nebo za jednání mající znaky přestupku lze kázeňský trest uložit nejdříve následující den po jeho spáchání, nejpozději však do 30 dnů ode dne, kdy se o jeho spáchání dozvěděl nejbližší nadřízený příslušníka. Je-li jednání příslušníka, v němž lze spatřovat naplnění skutkové podstaty kázeňského přestupku, předmětem šetření jiného orgánu, počíná lhůta 30 dnů pro uložení kázeňského trestu dnem, kdy se kterýkoli z nadřízených příslušníka dověděl o výsledku tohoto šetření. Kázeňský trest lze uložit nejpozději do jednoho roku ode dne spáchání kázeňského přestupku nebo přestupku.
 Kázeňský trest nelze uložit, byl-li příslušník za týž skutek již pravomocně odsouzen soudem; byl-li kázeňský trest uložen dříve, zruší se s účinností ode dne uložení.
 Kázeňský trest nelze uložit, popřípadě vykonat, byl-li kázeňský trest prominut nebo vztahuje-li se na přestupek amnestie.
 Kázeňské tresty promíjí ředitel.
 Nedopustil-li se příslušník během jednoho roku od pravomocného uložení kázeňského trestu dalšího kázeňského přestupku nebo jednání majícího znaky přestupku, je kázeňský trest zahlazen a příslušník se posuzuje, jako by mu kázeňský trest nebyl uložen. Jestliže kázeňský trest zákazu činnosti neskončil v této době, zahlazuje se jeho vykonáním.
 Nadřízený ( § 60) může i před uplynutím doby uvedené v předchozím odstavci rozhodnout o zahlazení vykonaného kázeňského trestu, jestliže příslušník výkonem služby a chováním prokázal, že si toho zasluhuje; byl-li však uložen kázeňský trest zákazu činnosti, může tak učinit nejdříve po uplynutí poloviny výkonu tohoto trestu.
 Při


text:
projednávání jednání příslušníka, které má znaky přestupku, se postupuje podle zvláštního předpisu, 13 jde-li o
 rozhodování, zda jednání příslušníka má všechny znaky přestupku potřebné k určení viny,
 posuzování, zda byla zmeškána lhůta k podání podnětu,
 Doba služby, dovolená a služební volno (§ 70-83)
 Služební orgán může stanovit příslušníkovi kratší dobu služby v týdnu nebo ji jinak vhodně upravit, jestliže o to příslušník požádá ze zdravotních nebo jiných závažných důvodů a nebrání-li tomu důležitý zájem služby.
 Základní doba služby v týdnu se rozvrhuje zpravidla na pět dnů služby tak, aby dny nepřetržitého odpočinku v týdnu připadaly pokud možno na sobotu a neděli. Pokud to povaha služby vyžaduje, může být služba rozvržena nerovnoměrně; průměrná týdenní doba služby nesmí přitom v určeném období, zpravidla čtyřtýdenním, přesahovat hranici stanovenou pro délku základní doby služby v týdnu.
 O rozvržení základní doby služby v týdnu rozhoduje příslušný služební orgán; stanoví též začátek a konec doby služby v jednotlivých dnech; doba nepřetržité služby může přitom činit nejvýše 24 hodin.
 Ředitel stanoví podmínky, za nichž může být doba služby v týdnu rozvržena jinak, než podle předchozích odstavců.
 Příslušník má nejdéle po každých pěti hodinách nepřetržitého výkonu služby nárok na přestávku na jídlo a oddech v trvání nejméně 30 minut. Jde-li o službu, jejíž výkon nemůže být přerušen, musí být příslušníkovi i bez přerušení výkonu služby zajištěna přiměřená doba pro jídlo a oddech.
 Ředitel stanoví vnitřním předpisem, v jakém rozsahu se přestávky na jídlo a oddech započítávají do základní doby služby.
 Při službě konané nad základní dobu služby v týdnu lze nepřetržitý odpočinek mezi dvěma službami zkrátit až na šest hodin; nepřetržitý odpočinek v týdnu musí vždy činit nejméně 24 hodin.
 Příslušník má nárok na dovolenou za kalendářní rok, jestliže v něm vykonával službu alespoň 60 dnů.
 Za kalendářní rok, v němž vznikl nebo skončil služební poměr, náleží příslušníkovi poměrná část dovolené, i když nesplnil podmínku uvedenou v odstavci 1.
 Ředitel stanoví vnitřním předpisem, které doby se posuzují jako doba výkonu služby.
 Základní délka dovolené činí 37 kalendářních dnů.
 Poměrná část dovolené se určí tak, že za každý kalendářní měsíc trvání služebního poměru v kalendářním roce náleží jedna dvanáctina dovolené. Vznikne-li služební poměr nejpozději 15. den v měsíci, náleží příslušníkovi poměrná část dovolené i za tento kalendářní měsíc. Za kalendářní měsíc, v němž služební poměr skončil, náleží příslušníkovi poměrná část dovolené, jen jestliže v tomto měsíci trval služební poměr nejméně 15 dnů.
 Nástup dovolené určuje služební orgán, a to s přihlédnutím k zájmům služby i k oprávněným požadavkům příslušníka. Den nástupu dovolené musí být příslušníkovi oznámen nejméně sedm dnů předem; tato lhůta může být zkrácena, jestliže s tím příslušník souhlasí.
 Dovolenou lze příslušníkovi poskytnout (určit nástup) ještě před splněním podmínky stanovené v § 76 odst. 1. Jestliže však příslušník do konce kalendářního roku tuto podmínku nesplní, je povinen vrátit plat, který mu byl vyplacen za dobu dovolené, na niž mu nevznikl nárok.
 Nástup dovolené je nutno určit tak, aby ji příslušník mohl vyčerpat zpravidla do konce kalendářního roku. Jestliže příslušník nemohl dovolenou v kalendářním roce vyčerpat, je služební orgán


text:
povinen určit nástup dovolené tak, aby ji příslušník vyčerpal nejpozději do konce příštího kalendářního roku. Služební orgán je však povinen určit příslušníkovi čerpání alespoň v rozsahu 14 dnů dovolené v kalendářním roce, pokud na ně má nárok.
 Služební orgán nemůže určit čerpání dovolené na dobu, kdy je příslušník uznán neschopným ke službě pro nemoc nebo úraz, ani na dobu, po kterou je příslušnice na mateřské dovolené. Na dobu trvání ostatních důležitých osobních překážek ve službě může služební orgán určit příslušníkovi čerpání dovolené jen na jeho žádost.
 Čerpá-li dovolenou příslušník s dobou služby rozvrženou nerovnoměrně, přísluší mu tolik pracovních dnů dovolené, kolik jich na dobu jeho dovolené připadá v celoročním průměru.
 Vyžaduje-li to důležitý zájem služby, může služební orgán změnit příslušníkovi původně určený nástup dovolené nebo ho odvolat z dovolené; příslušník má nárok na náhradu nákladů, které mu tím bez jeho zavinění vznikly.
 Dovolená se přerušuje, jestliže příslušník je v době čerpání dovolené uznán neschopným služby pro nemoc nebo úraz, ošetřuje-li nemocného člena rodiny nebo bylo-li mu uděleno nebo poskytnuto služební volno. Dovolená se přerušuje také nástupem mateřské dovolené.
 Připadne-li v době dovolené příslušníka svátek na den, který je jinak jeho obvyklým dnem služby, nezapočítává se do dovolené.
 Příslušník má za dobu dovolené nárok na plat. Na žádost příslušníka musí být plat, splatný během dovolené, vyplacen již před nástupem dovolené.
 Příslušníkovi náleží za nevyčerpanou dovolenou nebo za její poměrnou část náhrada ve výši platu odpovídajícího době nevyčerpané základní délky dovolené, pokud dovolenou nebo její poměrnou část nemohl vyčerpat ze závažných osobních či služebních důvodů anebo mu nebyla určena ( § 78 odst. 2) ani do konce příštího kalendářního roku.
 Skončí-li služební poměr příslušníka po vyčerpání dovolené nebo její části, je povinen vrátit plat, vyplacený mu za dovolenou nebo její část, na niž mu nevznikl nárok, jen skončil-li služební poměr propuštěním podle § 50 odst. 1 písm. d), e) a f) a odst. 2 písm. b) nebo ztrátou hodnosti.
 Příslušník, který vykonává po celý kalendářní rok zdraví škodlivou nebo zvlášť obtížnou službu, má nárok též na dodatkovou dovolenou v délce jednoho týdne. Vykonává-li tuto službu jen po část kalendářního roku, náleží mu poměrná část dodatkové dovolené.
 Za dodatkovou dovolenou nelze poskytnout náhradu podle § 80 odst. 2; tato dovolená musí být vždy vyčerpána v příslušném kalendářním roce, a to přednostně.
 Ředitel v dohodě s ministerstvem práce a sociálních věcí České republiky a ministerstvem zdravotnictví České republiky stanoví vnitřním předpisem, která služba je pro účely tohoto zákona považována za zdraví škodlivou nebo zvlášť obtížnou.
 Jestliže příslušník nemůže pro překážky z důvodu obecného zájmu nebo pro důležité osobní překážky konat službu, má nárok na udělení služebního volna.
 Služební volno bez nároku na plat se poskytne příslušníkovi po dobu, po kterou se mu poskytuje peněžitá pomoc podle právních předpisů o nemocenském pojištění nebo příspěvek podle zákona o rodičovském příspěvku, nejdéle však do tří let věku dítěte.
 Příslušníkovi může být poskytnuto, jestliže o to z vážných důvodů požádá, služební volno bez nároku na plat na nezbytně nutnou dobu.
 Vláda České republiky stanoví nařízením, ve kterých případech


text:
a v jakém rozsahu se poskytuje služební volno pro překážky z důvodu obecného zájmu nebo pro důležité osobní překážky ve službě, a po jakou dobu náleží plat v trvání tohoto služebního volna.
 Náležitosti příslušníků a náhrady služebních výdajů (§ 84-85)
 Příslušník má nárok na peněžní náležitosti a též na věcná plnění potřebná pro výkon služby.
 Ředitel po dohodě s ministerstvem práce a sociálních věcí České republiky a ministerstvem financí České republiky stanoví zvláštním předpisem podmínky a podrobnosti nároku na jednotlivé druhy náležitostí a věcná plnění, jejich výši a výplatní termíny.
 Náležitosti platu a odměny za pracovní pohotovost upravují zvláštní předpisy. 14
 Příslušníkovi náleží náhrada cestovních, stěhovacích a jiných výdajů, které mu vzniknou při plnění služebních povinností; rovněž mu náleží náhrada za používání vlastních předmětů potřebných pro výkon služby, jestliže jich používá se souhlasem služebního orgánu.
 Vláda České republiky stanoví nařízením podmínky nároku na náhradu výdajů uvedených v odstavci 1, jejich výši a další podrobnosti.
 Bezpečnost a ochrana zdraví při výkonu služby (§ 86-87)
 Péči o bezpečnost a ochranu zdraví příslušníků při výkonu služby zajišťuje služební orgán.
 dbát při tvorbě předpisů požadavků bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby,
 Ředitel upraví podrobnosti k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby příslušníků.
 účastnit se školení a výcviku prováděného v zájmu zvyšování bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby a podrobit se zkouškám z předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při výkonu služby stanoveným zvláštním předpisem a lékařským prohlídkám,
 včas oznámit nadřízenému nedostatky a závady, které by mohly ohrozit bezpečnost a zdraví při výkonu služby.
 Péče o příslušníky (§ 88-98)
 Služební orgány jsou pro příslušníky zejména povinny
 zřizovat, provozovat, udržovat a zlepšovat sociální zařízení,
 vytvářet příznivé podmínky pro závodní stravování,
 Bezpečnostní informační služba může s příslušníkem uzavřít dohodu, kterou se Bezpečnostní informační služba zavazuje umožnit mu zvýšení vzdělání a příslušník se zavazuje setrvat po skončení studia po dohodnutou dobu ve služebním poměru nebo uhradit náklady spojené se zvýšením vzdělání nebo jejich poměrnou část.
 Dohoda o zvýšení vzdělání musí být uzavřena písemně a musí být v ní uvedeny
 celková částka, kterou lze na příslušníkovi požadovat jako úhradu nákladů, jinak je neplatná.
 Povinnost uhradit náklady podle odstavce 1 nevznikne, jestliže služební poměr příslušníka skončil propuštěním podle § 50 odst. 1 písm. a) a b) a odst. 2 písm. a).
 Ředitel stanoví podrobnosti o podmínkách zvýšení vzdělání příslušníků podle předchozích ustanovení; může též stanovit, kdy lze příslušníkovi úhradu nákladů zcela nebo zčásti prominout.
 Služební orgány jsou povinna zajistit bezpečnou úschovu věcí, které příslušníci obvykle nosí do služby.
 Příslušníkům se poskytuje k upevnění jejich tělesné zdatnosti, tělesného a duševního zdraví preventivní rehabilitace v délce dvou týdnů v kalendářním roce.
 Příslušníkům s oslabeným zdravím se poskytuje na základě lékařského doporučení preventivní rehabilitace v délce dvou týdnů v kalendářním roce formou lázeňského léčení spojeného s částí dovolené.
 Ředitel stanoví podmínky pro poskytování a průběh preventivní rehabilitace.
 Příslušnice nesmí být ustanovena do funkce ani zařazována do služeb, jejichž výkon je pro n i fyzicky nepřiměřený, škodí jejímu organismu nebo ohrožuje její mateřské poslání.
 Těhotná příslušnice nesmí být rovněž ustanovena


text:
do funkce ani zařazována do služeb, jejichž výkon podle lékařského posudku ohrožuje její těhotenství. To platí obdobně o matce do konce devátého měsíce po porodu.
 Bezpečnostní informační služba po projednání s ministerstvem zdravotnictví České republiky stanoví zvláštním předpisem činnosti zakázané všem příslušnicím, těhotným příslušnicím a matkám do konce devátého měsíce po porodu.
 Těhotná příslušnice a příslušnice pečují alespoň o jedno dítě mladší než jeden rok nesmí být vysílána na služební cestu.
 Příslušnice pečující alespoň o jedno dítě starší než jeden rok může být v době, pokud dítě nedosáhlo věku osmi let, vyslána na služební cestu mimo obvod obce služebního působiště nebo přeložena do jiného místa služebního působiště jen se svým souhlasem.
 Ustanovení předchozího odstavce platí i pro osamělou příslušnici pečující alespoň o jedno dítě mladší 15 let.
 Služební orgán je povinen při zařazování do služby přihlížet též k potřebám příslušnic pečujících o děti mladší 15 let.
 Služební orgán určí příslušnici pečující o dítě mladší 15 let nebo těhotné příslušnici na její žádost kratší dobu služby nebo dobu služby jinak vhodně upraví, nebrání-li tomu důležitý zájem služby.
 Nárok příslušnic na mateřskou dovolenou a na přestávku ke kojení se řídí předpisy platnými pro pracovnice v pracovním poměru. 15
 Náhrada škody (§ 99-125)
 (§ 99-110)
 Příslušník odpovídá Bezpečnostní informační službě za škodu, kterou jí způsobil zaviněným porušením svých povinností při plnění služebních úkolů nebo v přímé souvislosti s ním.
 Byla-li škoda způsobena také porušením povinnosti ze strany Bezpečnostní informační služby, odpovědnost příslušníka se poměrně omezí.
 Zavinění příslušníka prokazuje služební orgán s výjimkou případů uvedených v § 101 a 103.
 Převzal-li příslušník n a základě dohody o hmotné odpovědnosti odpovědnost za hodnoty svěřené k vyúčtování (hotovosti, ceniny, materiálové zásoby, zboží a jiné hodnoty), odpovídá za vzniklý schodek. V dohodě může být s příslušníkem současně ujednáno, že bude-li vykonávat službu s více příslušníky, kteří uzavřeli dohodu o hmotné odpovědnosti, odpovídá s nimi za schodek společně.
 Ředitel je oprávněn stanovit funkce, k jejichž výkonu je uzavření dohody o hmotné odpovědnosti nezbytné.
 Příslušník, který uzavřel dohodu o hmotné odpovědnosti, může od ní odstoupit, je-li převáděn na jinou funkci nebo pokud Bezpečnostní informační služba v době do jednoho měsíce po obdržení jeho písemného upozornění neodstraní závady v podmínkách výkonu služby, které brání řádnému hospodaření se svěřenými hodnotami. Při společné hmotné odpovědnosti může příslušník od dohody odstoupit, jestliže na pracoviště je ustanoven jiný příslušník nebo ustanoven jiný vedoucí pracoviště nebo jeho zástupce. Odstoupení musí být oznámeno služebnímu orgánu písemně, jinak je neplatné.
 Dohoda o hmotné odpovědnosti zaniká dnem skončení služebního poměru nebo dnem doručení písemného oznámení o odstoupení od této dohody služebnímu orgánu.
 Příslušník, který odpovídá za škodu, je povinen nahradit skutečnou škodu, a to v penězích, jestliže ji neodčinil uvedením v předešlý stav.
 Výše náhrady způsobené z nedbalosti nesmí přesáhnout u jednotlivého příslušníka trojnásobek jeho hrubého měsíčního platu. Toto omezení neplatí, byla-li škoda způsobena
 na svěřených hodnotách, které je příslušník povinen vyúčtovat, nebo ztrátou svěřených předmětů,
 v opilosti, kterou si příslušník sám přivodil, nebo v důsledku toho, že zneužil jiné návykové látky.
 Byla-li škoda způsobena také Bezpečnostní informační


text:
službou, je příslušník povinen nahradit poměrnou část škody podle míry svého zavinění.
 Při společné odpovědnosti za schodek se jednotlivým příslušníkům určí podíl náhrady podle poměru jejich dosažených hrubých platů, přičemž plat příslušného nadřízeného a jeho zástupce se započítává ve dvojnásobné výši.
 Podíl náhrady stanovený podle odstavce 1 nesmí u jednotlivých příslušníků, s výjimkou příslušného nadřízeného a jeho zástupce, přesáhnout částku rovnající se jejich hrubému měsíčnímu platu. Neuhradí-li se takto určenými podíly celá škoda, jsou povinni uhradit zbytek příslušný nadřízený a jeho zástupce podle poměru svých dosažených hrubých platů.
 Při určení výše škody na věci se vychází z její hodnoty v době poškození nebo ztráty s přihlédnutím k jejímu opotřebení.
 Byla-li škoda způsobena z nedbalosti, lze určit výši náhrady škody nižší částkou, než je skutečná škoda, popřípadě než je trojnásobek hrubého měsíčního platu. Jde-li o škodu způsobenou v opilosti nebo v důsledku zneužití jiné návykové látky nebo o škodu na svěřených hodnotách, které je příslušník povinen vyúčtovat, anebo o škodu způsobenou ztrátou svěřených předmětů, může náhradu škody nižší částkou určit pouze odvolací orgán, nebo jde-li o škodu způsobenou trestným činem, též soud.
 Byla-li škoda způsobena z nedbalosti příslušníkem při dopravní nehodě, lze ve zvlášť odůvodněných případech od vymáhání náhrady škody zcela upustit, došlo-li k dopravní nehodě při bezpečnostní akci nebo bezprostředně po ní, při ztížených podmínkách, dále jde-li o první zavinění příslušníka nebo o nehodu způsobenou v důsledku jeho malé zkušenosti, anebo došlo-li při dopravní nehodě k vážnému poškození jeho zdraví.
 Při určování výše náhrady škody se přihlíží zejména k výši a povaze škody, k tomu, jak k ní došlo, a k dosavadnímu plnění služebních povinností příslušníkem.
 Řízení o náhradě škody způsobené Bezpečnostní informační službě je povinen zahájit příslušný služební orgán, a to bez zbytečného odkladu, jakmile se o vzniku škody dozví.
 Výši náhrady škody určí rozhodnutím služební orgán po projednání s příslušníkem tak, aby dohoda o náhradě škody mohla být uzavřena, popřípadě rozhodnutí o náhradě škody bylo příslušníkovi oznámeno bez zbytečného odkladu. Dohoda o náhradě škody musí být uzavřena písemně, jinak je neplatná.
 Odpovědnost Bezpečnostní informační služby
 za škodu způsobenou příslušníkovi (§ 111-125)
 Byla-li příslušníkovi způsobena při výkonu služby nebo v přímé souvislosti s ním škoda porušením právní povinnosti, odpovídá mu za ni Bezpečnostní informační služba.
 Bezpečnostní informační služba odpovídá příslušníkovi též za škodu, kterou mu způsobila porušením právních povinností v rámci plnění služebních úkolů služebními orgány.
 Došlo-li při plnění výkonu služby nebo v přímé souvislosti s ním k poškození příslušníka na zdraví nebo k jeho smrti úrazem (dále jen "služební úraz"), odpovídá za škodu tím vzniklou Bezpečnostní informační služba. Služebním úrazem není úraz, který se příslušníkovi přihodil na cestě do služby a zpět, pokud nebyl mimořádně povolán na pracoviště (shromaždiště) služebním orgánem.
 Za škodu způsobenou příslušníkovi nemocí z povolání odpovídá Bezpečnostní informační služba, konal-li v ní službu naposledy před jejím zjištěním za podmínek, z nichž vzniká nemoc z povolání, kterou byl postižen. Nemocemi z povolání jsou nemoci uvedené v předpisech o sociálním zabezpečení, jestliže vznikly za podmínek tam uvedených.
 Jako nemoc z povolání se odškodňuje i nemoc vzniklá před


text:
jejím zařazením do seznamu nemocí z povolání, a to od jejího zařazení do tohoto seznamu a za dobu nejvýše tří let před jejím zařazením do seznamu.
 Bezpečnostní informační služby se zprostí odpovědnosti zcela, prokáže-li, že
 škoda byla způsobena tím, že postižený příslušník svým zaviněním porušil právní nebo ostatní předpisy, rozkazy nebo pokyny k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby, ačkoli s nimi byl řádně seznámen a jejich znalost a dodržování byly soustavně vyžadovány a kontrolovány, nebo
 škodu si přivodil postižený příslušník v důsledku své opilosti nebo v důsledku zneužití jiné návykové látky a Bezpečnostní informační služba nemohla škodě zabránit,
 Bezpečnostní informační služba se zprostí odpovědnosti zčásti, prokáže-li, že
 postižený příslušník porušil svým zaviněním právní nebo ostatní předpisy, rozkazy nebo pokyny k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby, ačkoli s nimi byl řádně seznámen, a že toto porušení bylo jednou z příčin škody,
 jednou z příčin škody byla opilost postiženého příslušníka nebo zneužití jiné návykové látky postiženým příslušníkem,
 příslušníkovi vznikla škoda proto, že si počínal v rozporu s obvyklým způsobem chování tak, že ač neporušil právní nebo ostatní předpisy, rozkazy nebo pokyny k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby, jednal lehkomyslně a musel si přitom být vzhledem ke své kvalifikaci a zkušenostem vědom, že si může přivodit úraz nebo nemoc z povolání.
 Zprostí-li se Bezpečnostní informační služba odpovědnosti zčásti, určí se část škody, kterou nese příslušník, podle míry jeho zavinění; v případě uvedeném v odstavci 2 písm. c) uhradí však Bezpečností informační služba alespoň jednu třetinu škody.
 Při posuzování, zda příslušník porušil právní nebo ostatní předpisy, rozkazy nebo pokyny k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při výkonu služby, není možno dovolávat se jen všeobecných ustanovení, podle nichž si má každý počínat tak, aby neohrožoval zdraví své a zdraví jiných.
 Bezpečnostní informační služba se nemůže zprostit odpovědnosti, utrpěl-li příslušník služební úraz při zvláštním výkonu služby ( § 15 až 24) nebo v přímé souvislosti s ním nebo při odvracení nebezpečí hrozícího životu nebo zdraví nebo škody hrozící majetku, pokud příslušník tento stav sám úmyslně nevyvolal.
 náhradu za ztrátu na platu,
 Náhrada za ztrátu platu po dobu neschopnosti příslušníka ke službě se poskytuje v takové výši, aby spolu s platem v nemoci nebo nemocenským se rovnala jeho čistému průměrnému platu před vznikem škody způsobené služebním úrazem nebo nemocí z povolání.
 Náhrada za ztrátu na platu po skončení neschopnosti příslušníka ke službě nebo při uznání plné nebo částečné invalidity se poskytuje v takové výši, aby spolu s čistým platem oprávněného po úrazu nebo po zjištění nemoci z povolání s případným invalidním nebo částečným invalidním důchodem poskytovaným z téhož důvodu nebo s příspěvkem za službu se rovnala jeho průměrnému čistému platu před vznikem škody způsobené služebním úrazem nebo nemocí z povolání. Přitom se nepřihlíží ke zvýšení invalidního důchodu pro bezmocnost ani ke změně výše a ke zvýšení již přiznaných důchodů podle předpisů o sociálním zabezpečení. Tato náhrada náleží oprávněnému nejdéle do konce kalendářního měsíce, ve kterém dovrší 65 let věku.
 Náhrada za bolest a ztížení společenského uplatnění se poskytuje


text:
jednorázově ve výši a za podmínek stanovených právními předpisy platnými pro pracovníky v pracovním poměru. 16
 Příslušníkovi, jehož schopnost k výkonu služby byla změněna nebo který byl uznán invalidním v důsledku služebního úrazu, který mu byl způsoben trestným činem, při služebním zákroku, při výkonu služby v leteckém provozu, při práci s výbušninami, s chemickým, radioaktivním, vysoce virulentním nebo infekčním materiálem, anebo za jiných obdobně nebezpečných podmínek, náleží jednorázové mimořádné odškodnění ve výši nejméně 15 000 Kčs a nejvýše 60 000 Kčs. Došlo-li však k takovému úrazu za zvlášť nebezpečných podmínek, náleží příslušníkovi jednorázové mimořádné odškodnění až do výše 100 000 Kčs. Jednorázové mimořádné odškodnění ve výši nejméně 15 000 Kčs a nejvýše 60 000 Kčs náleží za podmínek stanovených v první větě též oprávněnému, jehož schopnost k výkonu služby byla změněna nebo který byl uznán invalidním v důsledku nemoci z povolání.
 Náklady spojené s léčením a náklady spojené s pohřbem se hradí tomu, kdo tyto náklady vynaložil. Od nákladů spojených s pohřbem se odečte pohřebné poskytnuté podle zvláštních předpisů. 17
 Náhrada nákladů na výživu pozůstalých náleží pozůstalým, kterým zemřelý výživu poskytoval nebo byl povinen poskytovat. Při výpočtu této náhrady se vychází z průměrného čistého platu zemřelého. Náhrada nákladů náleží, pokud není uhrazena dávkami důchodového zabezpečení poskytovanými z téhož důvodu.
 Jednorázové odškodnění pozůstalých náleží ve výši dvojnásobku částek stanovených právními předpisy platnými pro pracovníky v pracovním poměru. 18
 Ředitel stanoví podmínky, které jsou obdobně nebezpečné a zvlášť nebezpečné ( § 116 odst. 4), podmínky pro určování výše jednorázového mimořádného odškodnění a stanoví postup služebních orgánů při projednávání a určování náhrady škody a další podrobnosti o poskytování náhrad v souvislosti se služebními úrazy a nemocemi z povolání; může též stanovit, ve kterých případech lze poskytnout jednorázové odškodnění pozůstalých nebo náhradu za bolest vyšší částkou.
 Změní-li se podstatně poměry poškozeného, které byly rozhodující pro určení výše náhrady škody, může se poškozený i Bezpečnostní informační služba domáhat změny v úpravě svých práv, popřípadě povinností.
 Stanoví-li se právním předpisem, vzhledem ke změnám, které nastaly ve vývoji mzdové úrovně, nové podmínky, výše a způsob náhrady za ztrátu na výdělku příslušející pracovníkům po skončení pracovní neschopnosti vzniklé pracovním úrazem nebo nemocí z povolání, řídí se jím i podmínky, výše a způsob náhrady za ztrátu na platu náležející příslušníkům po skončení neschopnosti ke službě vzniklé služebním úrazem nebo nemocí z povolání.
 Bezpečnostní informační služba odpovídá za škodu na věcech, které na jejích pracovištích příslušník odložil při výkonu služby nebo v přímé souvislosti s ním na místě k tomu určeném nebo na místě, kam se obvykle odkládají.
 Za věci, které příslušník obvykle do služby nenosí a které nebyly služebním orgánem převzaty do zvláštní úschovy, odpovídán Bezpečnostní informační služba jen do částky 2000 Kčs. Jestliže škoda na těchto věcech byla způsobena jiným příslušníkem nebo pracovníkem Bezpečnostní informační služby, anebo jestliže služební orgán tyto věci převzal do úschovy, hradí se škoda bez omezení.
 Nárok na náhradu škody zanikne, jestliže ji příslušník neohlásil služebnímu orgánu bez zbytečného odkladu nejpozději do 15 dnů ode dne, kdy se o škodě dozvěděl.
 Utrpěl-li příslušník škodu


text:
na věci v souvislosti s výkonem služby, odpovídá za ni Bezpečnostní informační služba.
 Utrpěl-li příslušník škodu na věci při odvracení nebezpečí hrozícího životu nebo zdraví nebo škody hrozící majetku, odpovídá za ni Bezpečnostní informační služba, jestliže tento stav příslušník sám nevyvolal a počínal si způsobem přiměřeným okolnostem. Příslušník má též nárok na náhradu nákladů, které účelně vynaložil při odvracení škody.
 Prokáže-li služební orgán, že škodu zavinil také poškozený příslušník, odpovědnost Bezpečnostní informační služby se poměrně omezí.
 Jestliže Bezpečnostní informační služba poškozenému příslušníkovi nahradila škodu, má nárok na náhradu vůči tomu, kdo poškozenému příslušníkovi za takovou škodu odpovídá podle občanského zákoníku, a to v rozsahu odpovídajícím míře této odpovědnosti vůči poškozenému příslušníkovi, pokud nebylo předem dohodnuto jinak.
 Jde-li o náhradu škody při nemocech z povolání, má Bezpečnostní informační služba, která škodu uhradila, nárok na náhradu vůči všem organizacím, u nichž postižený příslušník pracoval nebo konal službu za podmínek, v nichž vzniká nemoc z povolání, kterou byl postižen, a to v rozsahu odpovídajícím době, po kterou pracoval nebo konal službu u těchto organizací za uvedených podmínek.
 Nároky související se skončením služebního poměru (§ 126-135)
 Příslušníkovi, jehož služební poměr skončil uvolněním nebo propuštěním podle § 50 odst. 1 písm. a) až c) a odst. 2 písm. a), náleží odchodné, pokud jeho služební poměr trval alespoň šest let.
 Základní výše odchodného činí částku posledního hrubého měsíčního platu; za každý další ukončený rok služebního poměru se odchodné zvyšuje o jednu polovinu hrubého měsíčního platu až do výše jeho devítinásobku.
 Příslušníkovi, jehož služební poměr skončil propuštěním podle § 50 odst. 1 písm. c), se odchodné vypočtené podle odstavce 2 snižuje o dvě třetiny; výše tohoto odchodného však činí nejméně částku odpovídající poslednímu hrubému měsíčnímu platu.
 Příslušníkovi, který je po skončení služebního poměru podle tohoto zákona bezprostředně přijat do služebního poměru podle jiného zákona, odchodné nenáleží, jestliže mu tento jiný zákon nárok zachová.
 Příslušníkovi, jehož služební poměr skončil propuštěním podle ustanovení § 50 odst. 1 písm. a), náleží platové vyrovnání, jestliže nemá nárok na starobní, invalidní, částečný invalidní důchod nebo na důchod za výsluhu let podle předpisů o sociálním zabezpečení nebo na příspěvek za službu.
 Platové vyrovnání do výše posledního čistého měsíčního platu se poskytuje od zahájení výdělečné činnosti nebo od počátku poskytování příspěvku před nástupem do zaměstnání do uplynutí tří měsíců od skončení služebního poměru.
 Příspěvek za službu (dále jen "příspěvek") náleží za podmínek dále uvedených příslušníkovi, jehož služební poměr skončil uvolněním nebo propuštěním z některého z důvodů uvedených v § 50 odst. 1 písm. a) až c) a v odst. 2 písm. a).
 Příslušníkovi, který je po skončení služebního poměru tohoto zákona bezprostředně přijat do služebního poměru podle jiného zákona, příspěvek nenáleží.
 Při opětovném přijetí příjemce příspěvku podle tohoto zákona do služebního poměru, z něhož vzniká nárok na příspěvek, zaniká dosavadní nárok na příspěvek dnem, který předchází dni opětovného přijetí do služebního poměru.
 Příspěvek náleží, jestliže příslušník konal službu nejméně po dobu 10 let, anebo po dobu kratší a dosáhl věku 50 let.
 Základní výměra příspěvku činí 20 % hrubého platu a zvyšuje se za


text:
každý další ukončený rok služby o 1 % hrubého platu.
 Příspěvek se vyměřuje z posledního hrubého měsíčního platu příslušníka před skončením služebního poměru nebo, jestliže je to pro něj výhodnější, z jeho průměrného hrubého měsíčního platu za posledních pět kalendářních roků před skončením služebního poměru.
 Příspěvek podle předchozích odstavců však nesmí přesáhnout nejvyšší výměru starobního důchodu stanovenou ke dni vzniku nároku na důchod zvláštním předpisem. 19
 Při souběhu nároku na příspěvek s nárokem na příspěvek za službu podle jiných předpisů 20 náleží vyšší příspěvek.
 Při souběhu nároku na příspěvek a na starobní, invalidní, částečný invalidní důchod nebo důchod za výsluhu let podle předpisů o sociálním zabezpečení náleží oprávněnému podle jeho volby buď příspěvek, nebo důchod.
 Po dobu pobytu příjemce příspěvku v cizině, po dobu vazby nebo výkonu trestu odnětí svobody se příspěvek vyplácí za podmínek stanovených pro výplatu důchodu ze sociálního zabezpečení. 21
 Příjemce příspěvku je povinen plátci příspěvku oznámit do osmi dnů změnu ve skutečnostech rozhodných pro trvání nároku na příspěvek a jeho výplatu, zejména přijetí do služebního poměru podle jiného zákona a nárok na výplatu důchodu uvedeného v § 132 odst. 2.
 Skončí-li služební poměr úmrtím příslušníka, náleží pozůstalým úmrtné.
 Pro účely tohoto zákona se za pozůstalé považují manžel, manželka, nezaopatřené děti 22 a rodiče nebo další osoby, pokud byly na zemřelého odkázáni výživou.
 Výše úmrtného činí trojnásobek posledního hrubého měsíčního platu zemřelého příslušníka.
 Ředitel stanoví podrobnou úpravu nároků souvisejících se skončením služebního poměru.
 Ustanovení o řízení (§ 136-151)
 Obecná ustanovení (§ 136-144)
 Služební orgán vydává rozhodnutí písemně. Rozhodnutí musí být v souladu s právními předpisy, vycházet ze skutečného stavu věci a obsahovat výrok, odůvodnění a poučení o odvolání. V rozhodnutí se uvede též, který služební orgán rozhodnutí vydal, datum vydání rozhodnutí a označení příslušníka. Rozhodnutí musí být podepsáno s uvedením hodnosti, jména, příjmení a funkce služebního orgánu a doručeno účastníkovi. Nedodržení písemné formy rozhodnutí je spojeno se sankcí neplatnosti pouze v případech, kdy to tento zákon přímo stanoví.
 Výrok obsahuje rozhodnutí ve věci s uvedením ustanovení právního předpisu, podle něhož bylo rozhodnuto, a rozhodnutí o nákladech řízení. Pokud se v rozhodnutí ukládá povinnost k plnění, stanoví pro ni služební orgán lhůtu.
 V odůvodnění rozhodnutí služební orgán uvede, které skutečnosti byly podkladem rozhodnutí, jakými úvahami byl veden při hodnocení důkazů a při použití právních předpisů, na jejichž základě rozhodoval.
 Poučení o odvolání obsahuje údaje, zda je rozhodnutí konečné nebo zda se lze proti němu odvolat, v jaké lhůtě a ke kterému služebnímu orgánu.
 Účastníci řízení mají právo nahlížet do spisů, s výjimkou protokolů o hlasování, a pořizovat si z nich výpisy.
 Důkazem je vše, co může přispět ke zjištění skutečného stavu věci, zejména výpovědi a vyjádření osob včetně účastníků řízení, odborné posudky, zprávy, vyjádření a potvrzení orgánů a organizací, listiny, věci a ohledání.
 Služební orgán nahradí svědkovi hotové výdaje a výdělek, který mu prokazatelně ušel. Nárok je třeba uplatnit do tří dnů po jeho vzniku, jinak zaniká.
 Náhrada hotových výdajů a poskytování odměn znalcům a tlumočníkům se řídí zvláštními předpisy. 23
 Přezkoumání rozhodnutí (§ 145-151)
 Proti rozhodnutí služebního


text:
orgánu může účastník řízení podat odvolání do 15 dnů, a jde-li o odvolání proti rozhodnutí o uložení kázeňského trestu nebo o zrušení služebního poměru ve zkušební době, do sedmi dnů ode dne doručení rozhodnutí. Odvolání může příslušník podat též proti služebnímu hodnocení, potvrzení o služebním poměru a služebnímu posudku ve lhůtě 15 dnů ode dne, kdy byl s jejich obsahem seznámen. Odvolání se podává u služebního orgánu, který rozhodnutí vydal.
 Pokud účastník řízení v důsledku nesprávného poučení nebo proto, že nebyl poučen vůbec, podal odvolání po uplynutí tímto zákonem stanovené lhůty nebo u nepříslušného služebního orgánu, platí, že je podal včas a u příslušného služebního orgánu, jestliže tak učinil nejpozději do tří měsíců ode dne, kdy mu bylo rozhodnutí doručeno.
 Služební orgán příslušný k rozhodnutí o odvolání (dále jen "odvolací orgán") může prominout zmeškání lhůty, jestliže k němu došlo ze závažných důvodů a účastník řízení o to požádá do 15 dnů ode dne, kdy pominul důvod zmeškání, a zároveň podá odvolání.
 Podání odvolání nemá odkladný účinek s výjimkou odvolání proti rozhodnutí o uložení kázeňského trestu nebo o náhradě škody a proti služebnímu hodnocení, jímž byl příslušník hodnocen jako nevyhovující.
 Služební orgán, který napadané rozhodnutí vydal, může odvolání sám vyhovět; neučiní-li tak, je povinen bez zbytečného odkladu, nejpozději však do 15 dnů od podání odvolání, předložit odvolání odvolacímu orgánu k rozhodnutí.
 Odvolacím orgánem je služební orgán nejblíže nadřízený služebnímu orgánu, který napadené rozhodnutí vydal; o odvolání proti rozhodnutí ředitele rozhoduje ředitel.
 Odvolací orgán je povinen rozhodnout o odvolání bez zbytečného odkladu, nejpozději však do 60 dnů ode dne podání odvolání, a to po předchozím projednání v poradní komisi ( § 147).
 Odvolací orgány zřizují k projednání odvolání poradní komise. Poradní komise se skládá z předsedy, jeho zástupce a z dalších nejméně sedmi členů. Odvolání projednává poradní komise ve tříčlenných senátech. Složení senátu určí předseda příslušné komise.
 Jestliže se dodatečně zjistily mimořádně závažné okolnosti, které účastník řízení bez své viny v řízení nemohl uplatnit a které odůvodňují podstatně příznivější rozhodnutí v jeho prospěch, může služební orgán na jeho návrh změnit nebo zrušit své pravomocné rozhodnutí.
 Návrh na zrušení rozhodnutí podle odstavce 1 může účastník řízení podat pouze do tří měsíců ode dne, kdy se dozvěděl o okolnostech odůvodňujících navrhovanou změnu, nejpozději však do tří let od nabytí právní moci rozhodnutí.
 Zjistí-li se dodatečně, že pravomocné rozhodnutí je v rozporu s právními předpisy, musí je ředitel zrušit.
 Proti rozhodnutí ředitele může podat příslušník návrh na přezkoumání u soudu o
 propuštění ze služebního poměru podle § 50 odst. 1 písm. c) nebo d),
 Návrh na přezkoumání rozhodnutí soudem podle předchozího odstavce je možno podat až po vyčerpání opravného prostředku podle § 145, a to v době 30 dnů od nabytí právní moci rozhodnutí.
 Požádá-li příslušník, který podal návrh na přezkoumání rozhodnutí soudem podle odstavce 1 písm. b) a c), o odložení výkonu rozhodnutí, služební orgán jeho žádosti vyhoví.
 Při přezkoumání rozhodnutí služebních orgánů soudem se postupuje podle zvláštního předpisu. 24
 Ustanovení společná a závěrečná (§ 152-161)
 Společná ustanovení (§ 152-157)
 Nárok na náhradu za


text:
ztrátu na platu z důvodu služebního úrazu nebo nemoci z povolání nebo jiné škody na zdraví, nárok na náhradu nákladů na výživu pozůstalých a na příspěvek za službu se nepromlčuje; nároky na jednotlivá plnění z nich vyplývající se však promlčují ve lhůtách stanovených v § 154 odst. 2 a 3.
 Jestliže příslušník uplatní svůj nárok a v zahájeném řízení řádně pokračuje, promlčecí lhůta po dobu řízení neběží. Totéž platí i o nároku, který byl pravomocně přiznán a pro který se vede řízení o výkon rozhodnutí.
 Nárok uplatňuje příslušník podáním u služebního orgánu, služební orgán rozhodnutím.
 K zániku práva proto, že nebylo ve stanovené lhůtě uplatněno, dochází jen v případech uvedených v § 50 odst. 3, § 66, § 121 odst. 3 a § 144 odst. 2; k zániku práva se přihlédne, i když to není v řízení namítáno.
 Lhůta k uplatnění nároku na náhradu škody činí dva roky; počne běžet ode dne, kdy se poškozený dozví o tom, že škoda vznikla, a o tom, kdo za ni odpovídá. Nárok na náhradu škody se však promlčí, nebyl-li uplatněn ve lhůtě tří let, a jde-li o škodu způsobenou úmyslně, ve lhůtě 10 let ode dne, kdy došlo k události, z níž škoda vznikla; to neplatí, jde-li o škodu na zdraví.
 Byl-li nárok přiznán pravomocným rozhodnutím, promlčuje se za 10 let ode dne, kdy mělo být podle rozhodnutí plněno.
 Byl-li nárok tím, kdo je povinen plnit, písemně uznán co do důvodu i výše, promlčuje se za 10 let ode dne, kdy k uznání došlo; byla-li však v uznání uvedena lhůta k plnění, běží promlčecí lhůta od uplynutí této lhůty.
 Nárok zajištěný omezením převodu nemovitosti se promlčuje za 10 let.
 Ustanovení § 94, 96 a 97 se vztahují také na osamělé příslušníky trvale pečující alespoň o jedno dítě.
 Na služební poměr příslušníků se použije přiměřeně těchto ustanovení zákoníku práce č. 65/1965 Sb., ve znění pozdějších předpisů: § 10, § 11 odst. 1, § 12, § 14 až 17, § 94, § 110a, § 143 odst. 6, § 157 až 161, § 241 až 244, § 245 odst. 1 až 3, § 246 až 260, § 265 až 266a, § 273 a § 274 odst. 1.
 Závěrečná ustanovení a účinnost (§ 158-161)
 Je-li do služebního poměru podle tohoto zákona přijat občan, který byl příslušníkem federálního ministerstva vnitra služebně zařazeným v Úřadu pro ochranu ústavy a demokracie nebo Federální informační službě, nebo příslušníkem Federální bezpečnostní informační služby, započítává se délka služby v těchto služebních poměrech, jakož i nároky s tím související, jako kdyby tuto službu konal ve služebním poměru podle tohoto zákona.
 Bezpečnostní informační služba ve věcech zabezpečení své činnosti a péče o své příslušníky je oprávněna k výkonu státní správy v těch odvětvích činnosti, které stanoví zvláštní předpisy.
 Bezpečnostní informační služba provádí výcvik a zdokonalování odborné způsobilosti řidičů služebních vozidel Bezpečnostní informační služby, 25 vede evidenci služebních vozidel Bezpečnostní informační služby a schvaluje jejich technickou způsobilost.
 Pokud jsou ve zvláštních předpisech 17 /26/ ministerstvo vnitra nebo ministr vnitra České a Slovenské Federativní Republiky nebo České


text:
republiky oprávněni k jejich uplatňování ve vztahu k příslušníkům Sboru národní bezpečnosti nebo příslušníkům Policie České republiky, mají tato oprávnění ve vztahu k příslušníkům Bezpečnostní informační služba nebo ředitel.
 Pokud se v obecně závazných právních předpisech mluví o Federální bezpečnostní informační službě, rozumí se tím pro území České republiky Bezpečnostní informační služba České republiky.
 Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení. Pozbývá účinnosti dnem 31. července 1994.
 § 13 trestního zákona (úplné znění č. 392/1992 Sb.).
 Zákon č. 58/1969 Sb., o odpovědnosti za škodu způsobenou rozhodnutím orgánu státu nebo jeho nesprávným úředním postupem.
 § 13 zákona č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech.
 Zákon ČNR č. 200/1990 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 Nařízení vlády České a Slovenské Federativní Republiky č. 223/1992 Sb., kterým se provádí zákon č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech.
 § 200 odst. 1 zákoníku práce.
 § 33 zákona č. 76/1959 Sb., o některých služebních poměrech vojáků, ve znění pozdějších předpisů (úplné znění č. 361/1992 Sb.).
 § 100 a 103 zákona č. 100/1988 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
 Vyhláška federálního ministerstva dopravy č. 55/1991 Sb., o výcviku a zdokonalování odborné způsobilosti řidičů silničních motorových vozidel.
 § 25 zákona č. , o soustavě základních a středních škol (školský zákon), ve znění zákona č. 171/1990 Sb.
 § 19 a 21 zákona č. , o vysokých školách.
 § 13 zákona č. , o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech.
 § 10 odst. 1 písm. a) zákona ČNR č. , o přestupcích.
 § 200 odst. 1 .
 § 24 odst. 4 zákona č. , o sociálním zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů.
 § 33 zákona č. , o některých služebních poměrech vojáků, ve znění pozdějších předpisů (úplné znění č. 361/1992 Sb.).
 § 100 a 103 zákona č. , ve znění pozdějších předpisů.
 § 49 zákona č.
 § 244 a násl. .
 Přehled souvislostí Verze(2) Předpis zrušen (17) Novelizováno (2) Aktuální k datu Historie Editorial Záložky
 Souvislosti k 527/1992 Sb. bez vazby na §
 Verze 527/1992 Sb. (2) Novela:
 30.12.1993 - 29.07.1994 24.11.1992 - 29.12.1993


text:
Obchodní podmínky : Samolepky na zeď | nálepky na stěnu | mojesamolepkynazed.cz
 pro prodej zboží prostřednictvím on-line obchodu umístěného na internetové adrese www.hodinycentralstyle.cz
 zapsané v živnostenském rejstříku (dále jen „prodávající“) upravují v souladu s ustanovením § 1751 odst. 1 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „občanský zákoník“) vzájemná práva a povinnosti smluvních stran vzniklé v souvislosti nebo na základě kupní smlouvy (dále jen „kupní smlouva“) uzavírané mezi prodávajícím a jinou fyzickou osobou (dále jen „kupující“) prostřednictvím internetového obchodu prodávajícího. Internetový obchod je prodávajícím provozován na webové stránce umístěné na internetové adrese www.hodinycentralstyle.cz (dále jen „webová stránka“), a to prostřednictvím rozhraní webové stránky (dále jen „webové rozhraní obchodu“).
 5.1. Kupující bere na vědomí, že dle ustanovení § 1837 občanského zákoníku, nelze mimo jiné odstoupit od kupní smlouvy o dodávce zboží, které bylo upraveno podle přání kupujícího nebo pro jeho osobu, od kupní smlouvy o dodávce zboží, které podléhá rychlé zkáze, jakož i zboží, které bylo po dodání nenávratně smíseno s jiným zbožím, od kupní smlouvy o dodávce zboží v uzavřeném obalu, které spotřebitel z obalu vyňal a z hygienických důvodů jej není možné vrátit a od kupní smlouvy o dodávce zvukové nebo obrazové nahrávky nebo počítačového programu, pokud porušil jejich původní obal. Možnost odstoupení od kupní smlouvy se vztahuje pouze na kupující spotřebitele (smlouva nesmí být uzavřena s firmou).
 !!!Všechno zboží u kterého si kupující volí barvu, je upravováno barevně na přání zákazníka a poté svěřeno do výroby. Na zboží se proto nevztahuje 14 denní zákonná možnost odstoupení od smlouvy stanovená § 1829 odst. 1 občanského zákoníku!!!
 5.2. Nejedná-li se o případ uvedený v čl. 5.1 obchodních podmínek či o jiný případ, kdy nelze od kupní smlouvy odstoupit, má kupující v souladu s ustanovením § 1829 odst. 1 občanského zákoníku právo od kupní smlouvy odstoupit, a to do čtrnácti (14) dnů od převzetí zboží, přičemž v případě, že předmětem kupní smlouvy je několik druhů zboží nebo dodání několika částí, běží tato lhůta ode dne převzetí poslední dodávky zboží. Odstoupení od kupní smlouvy musí být prodávajícímu odesláno ve lhůtě uvedené v předchozí větě. Pro odstoupení od kupní smlouvy může kupující využit vzorový formulář poskytovaný prodávajícím, jenž tvoří přílohu obchodních podmínek. Odstoupení od kupní smlouvy může kupující zasílat mimo jiné na adresu provozovny prodávajícího či na adresu elektronické pošty prodávajícího info@hodinycentralstyle.cz.
 7.5. Práva z vadného plnění uplatňuje kupující u prodávajícího na adrese jeho provozovny (uvedeno na faktuře), v níž je přijetí reklamace možné s ohledem na sortiment prodávaného zboží, případně i v sídle nebo místě podnikání
 7.7. Reklamaci zjevných vad je nutné uplatit do 48 hodin od převzetí zboží.
 8.3. K mimosoudnímu řešení spotřebitelských sporů z kupní smlouvy je příslušná Česká obchodní inspekce, se sídlem Štěpánská 567/15, 120 00 Praha 2, IČ: 000 20 869, internetová adresa: //coi.cz.
 12.5. Kontaktní údaje adresa elektronické pošty je info@hodinycestralstyle.cz .
 Formulář pro odstoupení od kupní smlouvy na zboží, které nebylo barevně upraveno na míru spotřebiteli Stáhnout formulář
 V Hlučíně dne 1.6.2016


text:
Vnitřní firemní předpisy pracovněprávní - Úvod | PaM profi - pracovní právo, mzdové účetnictví, personalistika
 Vnitřní firemní předpisy pracovněprávní - Úvod
 10.2.2017, JUDr. Věra Bognárová, Zdroj: Verlag Dashöfer
 Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, byl již několikrát novelizován. Významnější změny přinesla zejména tzv. technická novela zákoníku práce (zákon č. 362/2007 Sb.), která nabyla účinnosti dnem 1. ledna 2008, a dále nález Ústavního soudu (vyhlášený ve Sbírce zákonů pod č. 116/2008), kterým bylo s účinností od 14. 4. 2008 zrušeno jedenáct ustanovení zákoníku práce. Jedná se zejména o ustanovení upravující postavení odborových organizací. Významná novela zákoníku práce v návaznosti na nový občanský zákoník - zákon č. 89/2012 Sb. (dále jen „NOZ”) byla provedena č. 303/2013 Sb., který novelizoval předpisy v souvislosti s přijetím nového občanského zákoníku, mezi nimi i zákoník práce . Účinnosti změna zákoníku práce nabyla společně s NOZ 1. 1. 2014.
 Další významná změna byla provedena s účinností od 1. 10. 2015 zákona č. 205/2015 Sb., která reagovala především na zrušení zákona č. 266/2006 Sb., o úrazovém pojištění zaměstnanců, a právní úpravu povinnosti zaměstnavatele za škodu způsobenou zaměstnanci pracovním úrazem nebo nemocí z povolání přesunula z přechodných ustanovení do jedenácté části, která upravuje obecně náhradu majetkové a nemajetkové újmy. Právní úprava povinnosti zaměstnavatele k náhradě škody při pracovním úrazu a nemoci z povolání se nijak významně věcně nezměnila, došlo však vzhledem k pojmům používaným občanským zákoníkem k terminologickým úpravám.
 Pracovněprávní vztahy se podle § 4 ZP řídí zákoníkem práce, a nelze-li zákoník práce použít, řídí se občanským zákoníkem, a to vždy v souladu se základními zásadami pracovněprávních vztahů, které demonstrativním způsobem vymezuje ustanovení § 1a ZP. Použití právní úpravy občanského zákoníku přitom musí být nejenom v souladu se základními zásadami pracovněprávních vztahů vyjádřenými v ustanovení § 1a ZP , ale také se zásadami upravenými nově obecně pro všechny občanskoprávní vztahy v § 2 NOZ . Podle tohoto ustanovení bude platit, že:
 zákonnému ustanovení nelze přikládat jiný význam, než jaký plyne z vlastního smyslu slov v jejich vzájemné souvislosti, a z jasného úmyslu zákonodárce. Nikdo se však nesmí dovolávat slov právního předpisu proti jeho smyslu.
 Zákoník práce v návaznosti na § 1 odst. 2 NOZ vychází ze zásady „co není zakázáno, je dovoleno”. Podle § 1 odst. 2 NOZ si mohou osoby ujednat, nezakazuje-li to zákon výslovně, práva a povinnosti odchylně od zákona. Zakázána jsou ujednání porušující dobré mravy, veřejný pořádek nebo právo týkající se postavení osob, včetně práva na ochranu osobnosti. Zákoník práce předpokládá, že smluvní strany pracovněprávních vztahů si vzájemná práva a povinnosti mohou upravit odchylně od zákoníku práce, a to nejen v kolektivních smlouvách, ale také v individuálních smlouvách mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem (v pracovní smlouvě nebo v jiné smlouvě – například i v nepojmenované smlouvě podle § 1746 odst. 2 NOZ ) a ve vnitřních předpisech. Podle zákoníku práce tak je například možné sjednat delší dovolenou, větší rozsah překážek v práci nebo vyšší odstupné nejen v kolektivní smlouvě nebo vnitřním předpisu, ale i v pracovní smlouvě. Vždy je však třeba respektovat zásadu rovnosti a zákazu diskriminace


text:
v souladu s § 16 ZP a v souladu s antidiskriminačním zákonem.
 K odchylné úpravě může dojít smlouvou, jakož i vnitřním předpisem. K úpravě povinností zaměstnance však může dojít pouze smlouvou mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem. Kolektivní smlouva ani vnitřní předpis nemůže zaměstnanci uložit povinnosti, pouze v pracovním řádu je možné rozvést ustanovení zákoníku práce, případně zvláštních právních předpisů podle zvláštních podmínek u zaměstnavatele, pokud jde o povinnosti zaměstnavatele a zaměstnance vyplývající z pracovněprávních vztahů. Z toho vyplývá, že pokud zákoník práce nezakazuje odchylnou úpravu, může k ní dojít jak pracovní smlouvou, tak kolektivní smlouvou, nebo vnitřním předpisem (například prodloužení dovolené podle § 213 odst. 1 ZP). Pokud však v konkrétním ustanovení je uvedena jen kolektivní smlouva, odchylnou úpravu nelze provést ani vnitřním předpisem, ani individuální smlouvou se zaměstnancem, ale pouze kolektivní smlouvou (například delší vyrovnávací období v případě uplatnění konta pracovní doby podle § 86 odst. 3 ZP lze sjednat jen v kolektivní smlouvě). Je-li v konkrétním ustanovení uvedena jen kolektivní smlouva a vnitřní předpis (například zkrácení stanovené týdenní pracovní doby bez snížení mzdy podle § 79 odst. 3 ZP ), nelze toto zkrácení pracovní doby bez snížení mzdy sjednat v individuální smlouvě se zaměstnancem. V § 86 odst. 1 ZP s účinností od 1. 1. 2012 je upraven vztah úpravy v kolektivní smlouvě a ve vnitřním předpisu tak, že konto pracovní doby smí zavést jen kolektivní smlouva nebo vnitřní předpis u zaměstnavatele, u kterého nepůsobí odborová organizace. Bude-li u zaměstnavatele působit odborová organizace, nemůže zaměstnavatel zavést konto pracovní doby vnitřním předpisem.
 Zákoník práce již nerozlišuje mezi zaměstnavateli, kteří provozují podnikatelskou činnost, a zaměstnavateli, kteří neprovozují podnikatelskou činnost. To znamená, že i zaměstnavatelé, kteří neprovozují podnikatelskou činnost, mohou se svými zaměstnanci sjednávat vzájemná práva a povinnosti odchylně od zákoníku práce, pokud to konkrétní ustanovení nezakáže - například od ustanovení § 213 odst. 2 a 4 ZP, které upravuje dovolenou zaměstnanců vyjmenovaných zaměstnavatelů s vazbou na veřejné rozpočty (5 týdnů) a dovolenou pedagogických pracovníků a akademických pracovníků vysokých škol (8 týdnů), se nelze odchýlit – jejich dovolená nemůže být delší, než zákoník práce stanoví, zkrácení pracovní doby bez snížení mzdy podle § 79 odst. 3 ZP nesmějí provést vyjmenovaní zaměstnavatelé s vazbou na veřejné rozpočty, obdobně tito zaměstnavatelé nesmějí podle § 173 ZP poskytovat zaměstnancům jiné nebo vyšší cestovní náhrady, než pro tuto skupinu zaměstnavatelů stanoví zákoník práce apod.
 V zákoníku práce se upravuje komplexně také odměňování za práci (mzdy a platy) a poskytování cestovních náhrad. Tato úprava byla dříve řešena ve třech samostatných zákonech (zákon o mzdě, zákon o platu, zákon o cestovních náhradách). Na druhé straně oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se upravuje jen rámcově, další požadavky na bezpečnost práce stanoví zvláštní zákon (zákon č. 309/2006 Sb., o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci).
 Zákoník práce smluvní volnost účastníků omezuje v § 4a ZP:
 odchylná úprava práv nebo povinnosti v pracovněprávních vztazích nesmí být nižší nebo vyšší než je právo nebo povinnost, které stanoví zákoník práce nebo kolektivní smlouva jako nejméně nebo nejvýše přípustné;


text:
odchýlení od ustanovení uvedených v § 363 ZP, kterými se zapracovávají předpisy Evropských společenství, je možné jen ve prospěch zaměstnance.
 V kolektivní smlouvě je možné upravit mzdová nebo platová práva a ostatní práva v pracovněprávních vztazích, jakož i práva nebo povinnosti účastníků kolektivní smlouvy. Kolektivní smlouva nemůže ukládat povinnosti jednotlivým zaměstnancům. K ujednáním v podnikové kolektivní smlouvě, která upravují práva z pracovněprávních vztahů zaměstnanců v menším rozsahu než kolektivní smlouvy vyššího stupně se nepřihlíží (§ 27 ZP).
 Vnitřní předpis může stanovit mzdová nebo platová práva a ostatní práva v pracovněprávních vztazích, z nichž je oprávněn zaměstnanec i v případě, že u něj působí odborová organizace. Vnitřní předpis nesmí ukládat povinnosti jednotlivým zaměstnancům.
 V zákoníku práce se předpokládá, že určitá úprava týkající se pracovněprávních...


text:
České vysoké učení technické v Praze Fakulta stavební - zkušební laboratoř Thákurova 7, Praha 6 - PDF Free Download
 Download "České vysoké učení technické v Praze Fakulta stavební - zkušební laboratoř Thákurova 7, Praha 6"
 1 Pracoviště zkušební laboratoře: 1. OL 123 Odborná laboratoř stavebních materiálů 2. OL 124 Odborná laboratoř konstrukcí pozemních staveb 3. OL 132 Odborná laboratoř stavební mechaniky 4. OL 133 Odborná laboratoř betonových konstrukcí 5. OL 134 Odborná laboratoř ocelových konstrukcí 6. OL 136 Odborná laboratoř silničních staveb 7. OL 137 Odborná laboratoř železničních staveb 8a. OL 181 Odborná laboratoř experimentálního centra 8b. OL 181 Odborná laboratoř experimentálního centra UCEEB, Třinecká 1024, Buštěhrad 9. OL 182 Odborná laboratoř centra experimentální URC Josef, Chotilskogeotechniky Smilovice 93, Dobříš Laboratoř je způsobilá aktualizovat normy identifikující zkušební postupy. Laboratoř poskytuje odborná stanoviska a interpretace výsledků zkoušek. 1. OL 123 Odborná laboratoř stavebních materiálů 123/1 Stanovení pevnosti za ohybu ČSN EN ČSN EN /2 Stanovení objemové hmotnosti ČSN EN 1936 ČSN EN /3 Stanovení nasákavosti ČSN EN 1925 ČSN EN ČSN EN /4 Stanovení mrazuvzdornosti ČSN EN ČSN EN /5 Stanovení pevnosti v tlaku ČSN EN 1926 ČSN EN Kámen a umělý kámen Kámen a umělý kámen Kámen a umělý kámen Kámen a umělý kámen Kámen a umělý kámen 123/6 Stanovení retence vody ČSN EN Pojivo, malta Strana 1 z celkového počtu 18 stran
 2 123/7 Stanovení propustnosti vodních par 123/8 Stanovení soudržnosti s podkladem 123/9 Stanovení rychlosti šíření ultrazvukového impulsu a dynamického modulu pružnosti 123/10 Stanovení konzistence betonu - stupeň zhutnitelnosti 123/11 Stanovení konzistence betonu metodou rozlití 123/12 Stanovení konzistence betonu zkouškou Vebe 123/13 Stanovení konzistence betonu metodou sednutí kužele 123/14 Stanovení obsahu vzduchu v čerstvém betonu - tlaková metoda 123/15 Stanovení objemové hmotnosti 123/16 Stanovení objemové hmotnosti čerstvého betonu 123/17 Stanovení vlhkosti a nasákavosti 123/18 Stanovení pevnosti betonu v tlaku na zkušebních tělesech a na vývrtech 123/19 Stanovení pevnosti betonu v příčném tahu ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ISO 7783 ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN 992 ČSN EN IZP /2005 (ČSN :1990) ČSN EN 1338, příl. E ČSN EN 1339, příl. E ČSN EN 1340, příl. E ČSN EN ČSN EN 1354 ČSN EN ČSN EN čl. 7 a 10, Příloha A a D ČSN EN ČSN EN 1338, příl. F Ztvrdlá malta, stavební materiály, cihlářské, pórobeton, nátěrové a sanační hmoty Malta pro vnější omítky Beton, malty Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové, dlažební bloky a desky, betonové obrubníky Beton, betonové Beton, betonové, dlažební bloky Strana 2 z celkového počtu 18 stran
 3 123/20 Stanovení pevnosti betonu v tahu ohybem a lomové zatížení ČSN EN 1339, příl. F ČSN EN 1521 ČSN EN /21 Stanovení mrazuvzdornosti ČSN ČSN EN /22 Stanovení odolnosti betonu chemickým rozmrazovacím solím (CHRL) 123/23 Stanovení vodotěsnosti betonu 123/24* Zkouška pevnosti betonu v tlaku Schmidtovým tvrdoměrem L a N 123/25 Stanovení nasákavosti vlivem kapilarity 123/26 Stanovení statického modulu pružnosti a


text:
přetvářnosti betonu 123/27 Stanovení objemových změn, smrštění a rozpínání ČSN ČSN EN ČSN ČSN P CEN/TS IZP /2005 (ČSN :1988) ČSN EN ČSN , čl. 40 až 55 ČSN EN ČSN EN čl. 8 a 10, Příloha A a D ČSN EN ČSN ISO 6784 ČSN ČSN EN 1352 ČSN EN ČSN Beton, betonové, dlažební desky Beton, betonové, pórobeton Beton, betonové Beton, betonové Beton, betonové a konstrukce Zdící prvky Beton, betonové, malty, pórobeton Beton, betonové, pojiva 123/28 Zkouška tlakem ČSN EN 826 Tepelně izolační 123/29 Stanovení hmotnosti a objemové hmotnosti ČSN EN 678 ČSN EN 1602 ČSN EN ČSN EN /30 Stanovení pevnosti v tlaku ČSN EN 679 Pórobeton 123/31 Stanovení vlhkosti a nasákavosti 123/32 Stanovení hmotnosti, nasákavosti a počáteční rychlosti nasákavosti ČSN EN ČSN EN 1353 ČSN , část 2 ČSN EN ČSN ČSN EN Pórobeton, tepelně izolační, cihlářské Pórobeton, vápenopískové zdící prvky, cihlářské Cihlářské Strana 3 z celkového počtu 18 stran
 4 123/33 Stanovení pevnosti v tlaku a v tahu za ohybu ČSN EN A1 ČSN EN /34 Zkouška mrazuvzdornosti ČSN , příl. A ČSN EN /35 Stanovení kapilární absorpce vody 123/36 Zkouška hmotnosti a pórovitosti malty 123/37 Stanovení vlhkosti a nasákavosti 123/38 Zkouška objemové stálosti malty dilatometrickou metodou ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN IZP /2006 (ČSN :2005) IZP /2006 (ČSN :2005) 123/39 Zkouška pevnosti v tlaku ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN A1 ČSN EN /40 Zkouška pevnosti v tahu za ohybu ČSN EN ČSN EN ČSN EN /41 Zkouška mrazuvzdornosti malty ČSN /42 Stanovení objemové ČSN EN hmotnosti čerstvé malty 123/43 Stanovení zrnitosti ČSN EN ČSN EN /44 Stanovení pórovitosti ztvrdlé malty 123/45 Stanovení odolnosti sanačních omítek proti solím a průniku vody 123/46 Zkouška přídržnosti k podkladu 123/47 Stanovení pevnosti v tahu za ohybu a pevnosti v tlaku K 123/05-96 (WTA K 123/06-96 (WTA ČSN , příl. B ČSN EN ČSN EN 1542 ČSN EN ČSN EN Cihlářské, nepálené zdící prvky, betonové tvárnice Cihlářské, pálená krytina Malty, suché maltové směsi, injektáží malty, přísady, impregnace Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi, pojiva, potěry, injektážní malty Malty, suché maltové směsi, pojiva, potěry Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi Malty, suché maltové směsi, pojiva Potěrové materiály Strana 4 z celkového počtu 18 stran
 5 123/48 Stanovení tvrdosti povrchu ČSN EN Potěrové materiály 123/49* Stanovení přídržnosti ČSN EN Potěrové materiály 123/50 Zkouška mrazuvzdornosti povrchové úpravy stavebních konstrukcí ČSN Povrchové úpravy 123/51 Stanovení pevnosti v tahu kolmo k rovině desky 123/52* Stanovení součinitele tepelné vodivosti materiálů 123/53 Zkouška pevnosti tahem, tržné zatížení, tažnost 123/54 Stanovení délky, šířky a přímosti 123/55 Stanovení odolnosti proti stékání při zvýšené teplotě 123/56 Stanovení rozměrové stálosti ČSN EN 1607 K 123/08-96 ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN 1110 ČSN EN ČSN EN /57 Stanovení rozměrů ČSN EN 1339, Příloha C ČSN EN 1338, Příloha C ČSN EN 1340, Příloha C ČSN EN ČSN


text:
EN /58 Stanovení odolnosti zmrazování/ rozmrazování ČSN EN 1338, příl. D ČSN EN 1339, příl. D ČSN EN 1340, příl. D 123/59 Stanovení zjevných vad ČSN EN ČSN EN /60* Vizuální ověřování hledisek trhlin a odlupování 123/61 Stanovení přídržnosti a přilnavost v tahu 123/62 Stanovení obsahu vzduchu v čerstvé maltě ČSN EN 1338, příl. J ČSN EN 1339, příl. J ČSN EN 1340, příl. J ČSN EN 1607 ČSN EN ČSN EN ČSN EN Tepelně izolační materiály Různé stavební hmoty Izolační pásy Izolační pásy a fólie Izolační asfaltové pásy Izolační pásy a fólie Betonové dlažební desky, bloky a obrubníky, cihlářské Betonové dlažební desky, dlažební bloky a obrubníky Izolační pásy a fólie Betonové dlažební desky, dlažební bloky a obrubníky Izolační pásy a fólie Malty, suché maltové směsi Strana 5 z celkového počtu 18 stran
 6 123/63 Zkouška pevnosti spoje ČSN EN ČSN EN ČSN EN ČSN EN /64 Zkouška umělého stárnutí ČSN EN 1296 při dlouhodobém vystavení zvýšené teplotě 123/65 Stanovení nasákavosti kapilárním vzlínáním ČSN EN /66 Stanovení nasákavosti ČSN EN ČSN EN /67 Stanovení pevnosti v ohybu a tlaku 123/68 Stanovení vlhkosti sušením při zvýšené teplotě 123/69 Stanovení hygroskopických sorpčních vlastností 123/70 Stanovení součinitele vlhkostní roztažnosti ČSN EN ČSN , čl a ČSN EN ISO ČSN EN ISO ČSN EN Izolační pásy, fólie Izolační pásy a fólie Stavební materiály a Lepidla a malty a nátěrové hmoty Lepidla, malty a popílky Stavební materiály a Stavební materiály a Stavební materiály a 123/71 Stanovení vlhkosti ČSN EN ISO Stavební materiály a 123/72 Stanovení doby tuhnutí ČSN EN ČSN EN /73 Stanovení hloubky ČSN EN karbonatace Malty, betony a přísady Malty a betony v případě, že laboratoř je schopna provádět zkoušky mimo své stálé prostory, jsou tyto zkoušky u pořadového čísla označeny hvězdičkou Strana 6 z celkového počtu 18 stran
 7 2. OL 124 Odborná laboratoř konstrukcí pozemních staveb 124/1-4 Neobsazeno 124/5 Zkoušení odolnosti stavebních výrobků a materiálů proti plísním 124/6 Stanovení odolnosti proti plísním 124/7-10 Neobsazeno 124/11 Měření součinitele difúze radonu ČSN ČSN EN ISO 846, mimo metodu C K 124/02-95 K 124/01-09 Stavební hmoty a Plasty Izolace proti vodě a radonu, stavební materiály Strana 7 z celkového počtu 18 stran
 8 3. OL 132 Odborná laboratoř stavební mechaniky 132/1* Zatěžovací zkoušky stavebních konstrukcí 132/2* Dynamické zkoušky stavebních konstrukcí ČSN ČSN /3* Zatěžovací zkoušky mostů ČSN ČSN /4 Stanovení pevnosti v tahu ohybem zkušebních těles 132/5 Stanovení pevnosti v tlaku zkušebních těles IZP /2014 IZP /2014 Budovy, průmyslové objekty, základy strojů, inženýrské konstrukce Budovy, průmyslové objekty, základy strojů, inženýrské konstrukce Silniční, železniční a smíšené mosty, propustky, nadjezdy, lávky pro pěší a cyklisty a konstrukce odpovídající mostům Malty, kompozity na bázi cementu a sádry Malty, kompozity na bázi cementu a sádry v případě, že laboratoř je schopna provádět zkoušky mimo své stálé prostory, jsou tyto zkoušky u pořadového čísla označeny hvězdičkou Strana 8 z celkového počtu 18 stran
 9 4. OL 133 Odborná laboratoř betonových konstrukcí 133/1 Stanovení pracovního diagramu betonu v tahu ohybem 133/2 Stanovení množství ocelových drátků ve ztvrdlém drátkobetonu 133/3 Stanovení