text:
Zmìny v zákonì o daních z pøíjmù ve zdanìní fyzických osob | DUV pro 3⁄4ivnostníky
 5.11.2018, RNDr. Ivan Brychta, Zdroj: Verlag Dashöfer
 Následující text je vìnován rekapitulaci nejdùle3⁄4itìj1ích zmìn v zákonì o daních z pøíjmù pro rok 2018 u fyzických osob. V závìru se pak zabývá návrhy novel, které se objevily v prùbìhu leto1ního roku v Poslanecké snìmovnì, ale jejich projednávání dosud není uzavøeno.
 1. Daòový balíèek a jeho aplikace od roku 2018
 Zákon è. 170/2017 Sb. (daòový balíèek)
 Podstatné zmìny zákona o daních z pøíjmù dané zákonem è. 170/2017 Sb. (tzv. daòovým balíèkem) jsme ji3⁄4 zmiòovali v pøechozí èasové verzi tohoto èlánku, a to zejména proto, 3⁄4e nìkteré ji3⁄4 bylo mo3⁄4né aplikovat zpìtnì i pro rok 2017. Nyní se ale soustøedíme jen na ty, které jsou novì pou3⁄4itelné a3⁄4 od roku 2018.
 Podle dùvodové zprávy se má tímto postihnout napø. úrok z penì3⁄4itých zápùjèek na 20 let, nebo» prý majetkový prospìch z dùvodu jejich neúroèení vznikne prý hned na zaèátku. To je hodnì sporné tvrzení, obzvlá1tì pøi souèasných nízkých úrokových mírách. Je1tì více zará3⁄4ející je ale to, 3⁄4e zmínìné ustanovení postihne jen osoby s pøíjmy podle § 7 nebo § 10 ZDP. Pro pøípad zamìstnanecké zápùjèky (u èásti jistiny nad 300 000 Kè) by zùstalo „mìsíèní” danìní [viz doplnìný § 6 odst. 9 písm. v) ZDP].
 Daòové úlevy jen pro vlastní bytovou potøebu
 Do nìkolika dal1ích ustanovení øe1ících daòové úlevy fyzických osob ve spojitosti s bytovou potøebou je doplnìno, 3⁄4e se musí jednat o vlastní bytovou potøebu. Novela tak uèinila:
 v § 4 odst. 1 písm. a) ZDP pro osvobození pøi prodeji rodinného domu nebo jednotky, kdy není splnìna podmínka dvouletého bydli1tì pøed prodejem, a
 v § 4 odst. 1 písm. v) ZDP u osvobození pøijatého odstupného, a to v èásti týkající se pou3⁄4ití odstupného pro uspokojení bytové potøeby rok pøed jejím pøijetím, kde to je1tì nebylo.
 Vypoøádání spoluvlastnictví
 V § 4 odst. 1 písm. b) ZDP u osvobození pøíjmù z prodeje nemovitých vìcí po 5 letech dr3⁄4by se toto osvobození roz1iøuje i na pøíjmy z vypoøádání spoluvlastnictví k nemovitým vìcem jinak ne3⁄4 podle spoluvlastnických podílù.
 Osvobození prodeje podílu a cenných papírù
 Stejnì jako pøi osvobození prodejù nemovitých vìcí se novì zohledòuje do pìtiletého èasového testu podle novelizovaného § 4 odst. 1 písm. s) ZDP i doba vlastnictví zùstavitelem v pøípadì zdìdìných podílù (pøíp. nabytých odkazem) od pøímého pøíbuzného a man3⁄4ela. Obdobná úprava je doplnìna také pro osvobození pøíjmù z prodeje cenných papírù po 3 letech dr3⁄4by, tedy do osvobození v § 4 odst. 1 písm. x) ZDP.
 Zmìna § 4 odst. 1 písm. w) ZDP naopak zpøísòuje podmínky pro osvobozený prodej cenných papírù a podílù pøipadající na podílový list pøi jeho zru1ení, je-li pøíjem v úhrnu do 100 000 Kè. Osvobození se ji3⁄4 nebude týkat pøíjmù
 z pøíjmù z cenných papírù a podílù, které jsou nebo byly zahrnuty v obchodním majetku (zde je tøí nebo pìtiletá lhùta od ukonèení samostatné èinnosti).
 Osvobození bezúplatných pøíjmù
 Opìt se zmìnilo ustanovení § 4a písm. j) ZDP upravující podmínky osvobození u zdravotnì


text:
handicapované osoby, která obdr3⁄4ela dar na vzdìlávání, zmìnu kvalifikace apod.:
 v pøípadì daru na vzdìlávání bylo doplnìno, 3⁄4e se nesmí jednat o souvislost se závislou èinností [prý se takto obchází speciální podmínky osvobození zakotvené v § 6 odst. 9 písm. d) ZDP], a
 potvrzuje se, 3⁄4e nepou3⁄4ité prostøedky jsou pøíjmem podle § 10 ZDP v posledním zdaòovacím období, ve kterém mohly být podmínky pro osvobození splnìny.
 Závislá èinnost (§ 6 ZDP)
 Pro zdanìní pøíjmù ze závislé èinnosti je zmìn od roku 2018 více:
 Ustanovení § 6 odst. 4 ZDP upravující zdanìní vybraných pøíjmù srá3⁄4kovou daní bylo døíve pou3⁄4itelné jen u dohod o provedení práce do 10 000 Kè/mìsíc. Novì se obdobnì postupuje také u pøíjmù malého rozsahu, tj. pøíjmù v úhrnné vý1i nepøesahující u jednoho zamìstnavatele (plátce) èástku 2 500 Kè/mìsíc. Jeliko3⁄4 se zøejmì bude ve vìt1inì pøípadù jednat o pøíjmy podléhající pojistnému, srá3⁄4ková daò se spoète ze superhrubého základu. Rozhodnout se pro uplatnìní pøíjmù v rámci pøiznání bude i nadále mo3⁄4né.
 Zdánlivì jasnou dikci novelizovaného ustanovení nám zkomplikovalo Sdìlení pro plátce danì ze závislé èinnosti a tvùrce mzdových programù, kterou GFØ zveøejnilo 3. 11. 2017. Z této informace vyplývá, 3⁄4e správce danì chápe zákon jinak, a to tak, 3⁄4e do èástky 2 500 Kè, která je limitem pro novou variantu zdanìní srá3⁄4kovou daní, nezapoèítá pøíjmy z dohod o provedení práce (viz pøíklady è. 1 a è. 2 obsa3⁄4ené ve zmínìném sdìlení).
 V § 6 odst. 6 ZDP byla opravena chyba – dodanìní zamìstnance pøi vyu3⁄4ívání vozidla pro slu3⁄4ební i soukromé úèely ze vstupní ceny u pùvodního vlastníka se novì poèítá i pro vozidlo poøízené na finanèní leasing (toto mìlo být v zákonì ji3⁄4 od roku 2014, ale zapomnìlo se na to).
 Benefit spoèívající v mo3⁄4nosti hradit (ze zisku, FKSP, sociálního fondu nebo jako nedaòový výdaj) nepenì3⁄4ní plnìní urèité slu3⁄4by, mj. pou3⁄4ití zdravotnických zaøízení [v § 6 odst. 9 písm. d) ZDP] je roz1íøen i na poskytnutí „majetkových plnìní”, konkrétnì nepenì3⁄4ního pøíjmu v podobì:
 - zbo3⁄4í nebo slu3⁄4by zdravotního, léèebného, hygienického a obdobného charakteru od zdravotnických zaøízení, a
 - poøízení zdravotnických prostøedkù na lékaøský pøedpis (zde bude ale problém ustát nepenì3⁄4ní charakter plnìní, nebo» lze oèekávat, 3⁄4e recepis bude na zamìstnance).
 Osvobozeno bude u zamìstnance podle stejného ustanovení i poskytnutí nepenì3⁄4ního pøíspìvku na ti1tìné knihy, vèetnì obrázkových knih pro dìti, mimo knih, ve kterých reklama pøesahuje 50 % plochy (bli3⁄41í vymezení je mo3⁄4né nalézt ve vysvìtlivkách pøílohy è. 3a zákona o DPH).
 Pouze pro právní jistotu (tj. nemìní se døívìj1í výklad) se do ustanovení § 6 odst. 9 písm. d) a e) ZDP, tj. pro benefity typu:
 - mo3⁄4nost pou3⁄4ití zdravotnických, vzdìlávacích a dal1ích zaøízení vè. pøíspìvku na dovolenou hrazené ze zisku, FKSP, sociálního fondu, jako nedaòové a
 - mo3⁄4nost zvýhodnìní jízdného u zamìstnancù zamìstnavatele provozujícího veøejnou dopravu i pro rodinné pøíslu1níky
 doplòuje, 3⁄4e v takovém pøípadì jde v3⁄4dy o pøíjem zamìstnance, i kdy3⁄4 by takový benefit obdr3⁄4eli (v souladu se zákonem) místo zamìstnance jeho rodinní pøíslu1níci.
 Pro osvobození (zdanìní) majetkového prospìchu zamìstnance pøi bezúroèné zápùjèce podle § 6 odst.

type: other


text:
9 písm. v) ZDP, kdy je osvobozena jistina do 300 000 Kè, se doplòuje, 3⁄4e:
 - majetkový prospìch z bezúroèných zápùjèek s vý1í jistin nad 300 000 Kè vypoètený za jednotlivé kalendáøní mìsíce se oceòuje podle § 6 odst. 3 ZDP a
 - zahrnuje do základu danì alespoò jednou za zdaòovací období, a to nejpozdìji pøi zúètování mzdy za mìsíc prosinec.
 Prohlá1ení zamìstnance pro svého zamìstnavatele (podle § 38k odst. 4 a 5 ZDP) je od roku 2018 pøípustné i v jiných formách ne3⁄4 papírové podobì, napø. v elektronické podobì. Uèinìno musí být ale prokazatelnì (av1ak ne nutnì s elektronickým podpisem). V tomto duchu také zveøejnilo MF nový vzor è. 26 tiskopisu 25 5457 MFin 5457 „Prohlá1ení poplatníka danì z pøíjmù FO ze závislé èinnosti”, který je znaènì zjednodu1en, a navíc není závazný. Zmìny v prohlá1ení musí zamìstnanci ohla1ovat nejpozdìji poslední den kalendáøního mìsíce, v nìm3⁄4 zmìna nastala, anebo novì poslední den kalendáøního mìsíce, v nìm3⁄4 bylo o zmìnì rozhodnuto.
 A je1tì zmiòme doplnìní zpùsobu prokazování nároku na odpoèet v pøípadì úvìru poskytnutého na bytové úèely v § 38l ZDP, kdy ke stavebnímu povolení a ohlá1ení stavby pøibyla jako alternativa spoleèné povolení, kterým se stavba umís»uje a povoluje (tato technická zmìna plyne z novely stavebního zákona dané zákonem è. 225/2017 Sb. a platné od 1. 1. 2018, která mechanismus spoleèného povolení pøiná1í).
 Samostatná èinnost (§ 7 ZDP)
 První zmìnu mo3⁄4ná ji3⁄4 nìkteøí podnikatele vyu3⁄4ili podle pøechodných ustanovení i v roce 2017. Jde o sní3⁄4ení procentních (pau1álních) výdajù na polovinu výmìnou za mo3⁄4nost vyu3⁄4ít slevu na man3⁄4elku a daòové zvýhodnìní na vy3⁄4ivované dìti i pøi pou3⁄4ití procentních výdajù (od roku 2018 toti3⁄4 do1lo ke zru1ení § 35ca ZDP, který tomu v nìkterých pøípadech bránil).
 Toto sní3⁄4ení tak znamená, 3⁄4e procentní výdaje mohou být podle jednotlivých druhù pøíjmù uplatnìny maximálnì ve vý1i:
 Vý1e procentních výdajù Døívìj1í maximální výdaj Maximální výdaj od roku 2018
 80 % 1 600 000 Kè 800 000 Kè
 60 % 1 200 000 Kè 600 000 Kè
 40 % 800 000 Kè 400 000 Kè
 30 % 600 000 Kè 300 000 Kè
 Z tabulky plyne, 3⁄4e na zmìnu více doplatí podnikatelé s vy11ími pøíjmy.
 Nech» má zemìdìlský podnikatel pøíjem ze svého podnikání v roce 2017 i v roce 2018 shodný, a to ve vý1i 1 300 000 Kè. Zatímco v roce 2017 mohl mít procentní výdaj 1 040 000 Kè, v roce 2018 ji3⁄4 jen 800 000 Kè. To mimo jiné znamená i vy11í základ danì, v daném pøípadì vychází základ danì v roce 2018 o 240 000 Kè vy11í. To mù3⁄4e mít dopad nejen na vý1i daòové povinnosti, ale i na odvody sociálního a zdravotního poji1tìní (kdy vymìøovacím základem je polovina dílèího základu danì podle § 7 ZDP).
 Druhá zmìna pro podnikatele pøíli1 povedená není. Zákonodárce se sna3⁄4il vyøe1it problém, jak má postupovat poplatník, který vede úèetnictví a v pøiznání uplatòuje výdaje procentem z pøíjmù. Aèkoliv toti3⁄4 z § 23 odst. 2 ZDP a § 21h ZDP vyplývá, 3⁄4e u poplatníka, který je úèetní jednotkou, jsou


text:
pøíjmy jeho výnosy podle právních pøedpisù upravujících úèetnictví, tvrdí se v pokynu GFØ D-22, 3⁄4e takový podnikatel musí vycházet z pøíjmù, nikoliv ze svých výnosù. Novela (s cílem tento názor správce danì podpoøit) doplnila do § 7 odst. 8 ZDP text, podle nìho3⁄4 se „pro úèely odstavce 7 pøíjmy rozumí pøíjmy, které by poplatník mìl, pokud by nebyl úèetní jednotkou”. Problém je ale v tom, 3⁄4e odstavec 7, kterého se novinka týká, hovoøí jen o výdajové stránce, nikoliv o pøíjmové stránce.
 Poslední zmìna se týká podnikatelù, kteøí si nechají stanovit daò pau1ální èástkou podle § 7a ZDP. Nová úprava v § 38a ZDP jim zaji1»uje, 3⁄4e nebudou hradit zálohy na daò.
 Pøíjmy z nájmu (§ 9 ZDP)
 U pøíjmù z nájmu (§ 9 ZDP) se shodnì s úpravou zmínìnou v pøedchozím u samostatné èinnosti sni3⁄4uje maximální vý1e procentních výdajù z 600 000 Kè na 300 000 Kè.
 Pøíjmy z kapitálového majetku (§ 8 ZDP)
 V § 8 odst. 1 písm. a) ZDP dochází k roz1íøení pøíjmù z kapitálového majetku o pøíjmy z podílového fondu, je-li v nìm podíl pøedstavován cenným papírem.
 Zmìny v souvislosti s pøíjmem z rodinné fundace
 Novela ZDP pøiná1í novou úpravu zdanìní pøíjmù z rodinné fundace, která je vymezena podle novelizovaného § 17a odst. 2 písm. f) ZDP pro úèely zdanìní jako nadace nebo novì nadaèní fond,
 které podle svého zakladatelského jednání slou3⁄4í k podpoøe zakladatele nebo osob blízkých zakladateli, nebo
 jejich3⁄4 èinnost smìøuje k podpoøe zakladatele nebo osob blízkých zakladateli.
 Pøipomeòme, 3⁄4e takové nadace nejsou od roku 2014 veøejnì prospì1nými poplatníky a nevztahují se na nì tak výhody daòovì neziskových subjektù.
 Podle nových pravidel se na pøíjmy rodinné fundace, které poplynou fyzické osobì, nahlí3⁄4í obdobnì jako na pøíjmy ze svìøenského fondu. V tomto duchu byla doplnìna ustanovení:
 § 8 odst. 1 písm. i) ZDP, který novì vedle plnìní ze zisku ze svìøenského fondu zahrnuje mezi pøíjmy z kapitálového majetku i plnìní ze zisku z rodinné fundace (obojí se zdaní srá3⁄4kovou daní), a
 § 10 odst. 3 písm. c) ZDP, který pro plnìní z ostatního majetku ze svìøenského fondu a novì i z rodinné fundace obsahuje osvobození takto nabytých bezúplatných pøíjmù jak pro „blízké osoby”, tak pro osobu, která tam majetek vlo3⁄4ila.
 Ostatní pøíjmy (§ 10 ZDP)
 Mezi ostatními pøíjmy nalezneme od roku 2018 je1tì dal1í dvì zmìny:
 formální zmìnou je doplnìní do § 10 odst. 1 písm. b) ZDP, 3⁄4e se jedná o pøíjmy z úplatného pøevodu nemovité vìci, cenného papíru a jiné vìci, nebo» bezúplatný pøíjem upravuje § 10 odst. 1 písm. n) ZDP, a
 u pøíjmù z úplatného pøevodu kmenového listu, který není v obchodním majetku poplatníka, bude výdajem nabývací cena tohoto kmenového listu (urèená podle § 24 odst. 7 ZDP).
 Daòové zvýhodnìní na dítì
 Také od roku 2018 dochází ke zvý1ení sazeb daòového zvýhodnìní na vy3⁄4ivované dítì 3⁄4ijící s poplatníkem ve spoleèné domácnosti. Tentokrát v1ak zákonodárci zvý1ili daòové zvýhodnìní pro první dítì, a to z 13 404 Kè na 15 204 Kè roènì. Tuto zmìnu v1ak nepøinesl zmínìný daòový balíèek, ale dal1í novela


text:
daná zákonem è. 200/2017 Sb.
 Osoby s dìtmi ale ji3⁄4 nepotì1í dal1í novinky roku 2018:
 V § 35c odst. 1 ZDP je doplnìno, 3⁄4e v pøípadì více dìtí ve spoleènì hospodaøící domácnosti se ji3⁄4 neposuzují v1echny vy3⁄4ivované dìti dohromady, ale posuzují se samostatnì vy3⁄4ivované dìti ka3⁄4dého z poplatníkù. To napø. u druha a dru3⁄4ky, kteøí mají jedno spoleèné dítì a ka3⁄4dý po jednom z prvního man3⁄4elství zpùsobí, 3⁄4e aèkoliv jsou v domácnosti tøi dìti, zvýhodnìní lze èerpat jen v základní vý1i na jedno z dìtí a ve vý1i na druhé dítì u zbylých dvou.
 Podle upraveného § 35c odst. 4 ZDP sice stále platí, 3⁄4e pro dosa3⁄4ení nároku na daòový bonus musí pøíjmy poplatníka dosáhnout alespoò 1estinásobku minimální mzdy, novì se ale vychází pouze z pøíjmù ze závislé èinnosti a ze samostatné èinnosti (pøíjmy z kapitálového majetku èi z nájmu u3⁄4 se nezohlední).
 Daòové pøiznání podávané osobou spravující pozùstalost
 Do ustanovení § 38ga ZDP, které upravuje daòové tvrzení podávané osobou spravující pozùstalost za zemøelou fyzickou osobu (za období od smrti do vyøe1ení dìdictví), je doplnìno, 3⁄4e v takových tvrzeních bude novì mo3⁄4né uplatnit i slevy na zamìstnance (podle § 35 ZDP), odèitatelné polo3⁄4ky na vìdu a výzkum a na odborné vzdìlávání (§§ 34 a3⁄4 34h ZDP).
 Zmìny u finanèního leasingu
 Asi tou nejrozsáhlej1í zmìnou v novele je zmìna v definici finanèního leasingu (FL) v § 21d ZDP a v paragrafech zmiòujících se o finanèním leasingu. Jde ale o zmìnu víceménì formální, kdy3⁄4:
 místo pøenechání vìci, s výjimkou vìci, která je nehmotným majetkem,
 se novì finanèním leasingem rozumí pøenechání majetku, ale pouze hmotného majetku vymezeného v § 26 ZDP, nebo» nový § 21d odst. 6 ZDP vyluèuje z finanèního leasingu pøenechání hmotného majetku vylouèeného z odpisování a pøenechání majetku nehmotného.


text:
Ústavní soud :: Brnoweb.eu
 Brnoweb > Zajímavá místa > Historické domy > Ústavní soud
 Ústavní soud České Republiky sídlí v centru Brna na jedné z nerušnějších ulic, ulici Joštova, v budově bývalé Zemské sněmovny. Sídlem Ústavního soudu je tato novorenesanční stavba od roku 1992. V blízkosti budovy se nachází evangelický kostel Jana Amose Komenského, na druhé straně potom vidíme majestátné barokní průčelí kostela Sv. Tomáše. Na ulici Joštova se nachází několik zastávek tramvajové hromadné dopravy, přímo naproti budovy soudu se můžeme vydat do centra města ulicí Českou.
 Budova Zemského sněmu je novorenesanční stavba se dvěma patry, která byla postavena v letech 1875 – 1876. Projekt stavby je dílem vídeňských architektů Antona Heffta a Roberta Raschky. Zasedal zde Zemský sněm a tak musela působit majestátným vážným dojmem. Fasáda budovy je horizontálně členěna a zdobena masivní atikou. Na průčelí se skví Moravské znaky, jejichž autorem je Adolf Loos, syn slavného architekta. Uvnitř budovy se nachází arkádové nádvoří, dojem nádvoří utváří i podoba sněmovního sálu v srdci stavby. nejprve zde sídlil Zemský sněm, od roku 1918 zemský úřad pro zemi Moravskoslezskou. Dnes je kromě Ústavního soudu také sídlem Úřadu pro veřejnou hospodářskou soutěž.
 Ústavní soud jmenuje jednou za deset let prezident se souhlasem Senátu a skládá se z patnácti soudců. Ústavní soud posuzuje, zda je dodržována ústavnost, zda nově přijaté zákony nejsou v rozporu s ústavou a právním řádem, a zda nejsou jakýmkoli způsobem porušována lidská práva. Mezi pravomoci Ústavního soudu také náleží řešení stížností proti rozhodnutí státních orgánů, tento soud nařizuje rozpuštění politických stran a jedná v případech ústavních žalob Senátu proti prezidentu republiky. Ústavní soud je samostatnou soudní organizací stojící mimo čtyřstupňovou soustavu soudů. Proti rozhodnutí tohoto soudu se nelze odvolat.


text:
Zákon č. 193/2018
 3. V § 1 odst. 1 úvodní části ustanovení se slova „Evropské unie [27]“ nahrazují slovy „Evropské unie [32]“.
 „ [32] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1222/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost a jiné důležité parametry, v platném znění.
 2. v kombinaci s jiným palivem, je-li hodnota emisí CO2v kombinovaném provozu nejvýše 50 g/km.
 b) silniční vozidlo kategorie L, s výjimkou vozidel podle odstavce 2 písm. a); je-li silniční vozidlo kategorie L se zdvihovým objemem spalovacího motoru nepřevyšujícím 50 cm [3] nebo s nejvyšší konstrukční rychlostí nepřevyšující 50 km.h [-1 ]opatřeno šlapadly, nepodléhá pravidelné technické prohlídce.
 (6) Má-li provozovatel silničního motorového vozidla kategorií uvedených v § 40 zpřístupněnu datovou schránku [35], ministerstvo 60 dnů před skončením platnosti technické prohlídky vozidla ve lhůtách stanovených pro jeho pravidelnou technickou prohlídku vyrozumí držitele prostřednictvím datové schránky o skončení platnosti pravidelné technické prohlídky podle § 40 odst. 1 až 3.
 [35] § 10 odst. 2 zákona č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů, ve znění zákona č. 190/2009 Sb.“.
 § 65 (1) Obecní úřad obce s rozšířenou působností povolení k provozování stanice měření emisí odejme, pokud
 § 65 (2) Obecní úřad obce s rozšířenou působností povolení k provozování stanice měření emisí dále odejme, pokud byly při provozování stanice měření emisí závažným způsobem porušeny povinnosti stanovené tímto zákonem.
 § 65 (3) O povolení k provozování stanice měření emisí může provozovatel stanice měření emisí, kterému bylo povolení odňato podle odstavce 2, znovu požádat nejdříve po uplynutí 3 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o odnětí povolení k provozování stanice měření emisí.
 § 66 (1) Příslušným k vedení řízení o vydání povolení k provozování stanice měření emisí a řízení o odnětí vydaného povolení je obecní úřad obce s rozšířenou působností, v jehož správním obvodu bude nebo je stanice měření emisí umístěna.
 § 66 (2) Obecní úřad obce s rozšířenou působností nejméně jednou za 3 roky provede u provozovatele stanice měření emisí kontrolu zaměřenou na plnění jeho povinností stanovených tímto zákonem.“.
 § 66 (3) Ministerstvo dále odejme oprávnění podle odstavce 1, jestliže při provádění technických kontrol byly závažným způsobem porušeny povinnosti stanovené tímto zákonem.
 § 66 (4) O vydání oprávnění podle odstavce 1 může držitel oprávnění k provozování stanice technické kontroly, kterému bylo oprávnění odňato podle odstavce 3, znovu požádat nejdříve po uplynutí 3 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o odnětí oprávnění podle odstavce 3.“.
 a) 2 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o vozidlo s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h [-1], nebo
 § 66 (6) Provozovatel zvláštního vozidla kategorie C, T nebo R, které bylo bezprostředně před zápisem do registru silničních vozidel registrováno v jiném než členském státě, přistaví toto vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 4 let ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu zvláštního vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě
 111. V § 81 odst. 1 se slovo „předpisu [5]“ nahrazuje slovem „předpisu“ a slova „Celní správa“


text:
se nahrazují slovy „orgány Celní správy“.
 § 66 (5) Osoba pověřená výkonem státního odborného dozoru může bezprostředně po provedení technické prohlídky vyzvat fyzickou osobu, která vozidlo k technické prohlídce přistavila, nebo, není-li přítomna, kontrolního technika kontrolované stanice technické kontroly, aby na dobu nezbytně nutnou přistavila zkontrolované vozidlo k opakované technické prohlídce prováděné v rámci státního odborného dozoru, pokud má důvodné pochybnosti o dodržení stanoveného rozsahu a postupu provádění technických prohlídek nebo o tom, že vozidlo je technicky způsobilé k provozu na pozemních komunikacích. Osoba, která byla k přistavení vozidla k opakované technické prohlídce vyzvána, je povinna této výzvě vyhovět. Opakovanou technickou prohlídku provede bezplatně kontrolní technik pod dozorem osoby pověřené výkonem státního odborného dozoru, a to bez zbytečného odkladu. Výsledek opakované technické prohlídky prováděné v rámci státního odborného dozoru nahrazuje výsledek bezprostředně předcházející technické prohlídky, jsou-li tyto výsledky odlišné.“.
 § 66 (7) Při výkonu státního odborného dozoru nad činností provozovatele stanice měření emisí se odstavce 4 až 6 použijí obdobně. Orgánem provádějícím úkony podle odstavce 4 je příslušný obecní úřad obce s rozšířenou působností.“.
 129. V § 83a odst. 6 úvodní části ustanovení a v § 83a odst. 7 úvodní části ustanovení se za slova „vozidel a dozor nad trhem [30]“ vkládají slova „nebo přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím schvalování vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel [33]“.
 „ [33] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, v platném znění.“.
 131. V § 83a odst. 7 úvodní části ustanovení se slova „trhem [29] nebo“ nahrazují slovem „trhem [29],“.
 „(8) Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba se jako výrobce dopustí přestupku tím, že v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím schválení typu z hlediska palubního systému využívajícího linku tísňového volání [34]
 § 66 (9) Právnická osoba nebo podnikající fyzická osoba se jako výrobce silničního vozidla, systému vozidla, konstrukční části vozidla nebo samostatného technického celku vozidla dopustí přestupku tím, že
 a) uvede nepravdivé ��daje nebo zamlčí údaje nezbytné pro vydání rozhodnutí v řízení o
 [34] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/758 ze dne 29. dubna 2015 o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall využívajícího linku tísňového volání 112 a o změně směrnice 2007/46/ES.“.
 § 66 (4) Při ohledání vozidla v řízení podle odstavce 1 lze otevřít uzamčené vozidlo i v nepřítomnosti jeho provozovatele. Došlo-li k otevření uzamčeného vozidla v nepřítomnosti jeho provozovatele, zajistí silniční správní úřad uzamčení vozidla.“.
 § 66 (1) Při splnění podmínek zajišťujících bezpečnost a plynulost silničního provozu a ochranu stavu pozemní komunikace lze na určených dálnicích, silnicích nebo místních komunikacích užít vozidlo, jehož
 § 66 (2) Pozemní komunikace podle odstavce 1 nebo jejich úseky určí Ministerstvo dopravy opatřením obecné povahy. V opatření obecné povahy Ministerstvo dopravy dále
 § 66 (3) Dotčenými orgány při vydávání opatření obecné povahy jsou
 §


text:
66 (4) Návrh opatření obecné povahy projedná Ministerstvo dopravy s dotčenými orgány. Nevyjádří-li se dotčený orgán do 30 dnů ode dne doručení návrhu, má se za to, že s návrhem souhlasí.
 § 66 (5) Opatření obecné povahy nebo jeho návrh zveřejní Ministerstvo dopravy pouze na své úřední desce a na úředních deskách krajských úřadů, jejichž správních obvodů se opatření obecné povahy týká. Po nabytí účinnosti zveřejní Ministerstvo dopravy opatření obecné povahy rovněž ve Věstníku dopravy.
 § 66 (6) Ministerstvo dopravy může prodloužit platnost opatření obecné povahy, jsou-li splněny podmínky pro jeho vydání. Ministerstvo dopravy zruší opatření obecné povahy, nejsou-li splněny podmínky pro jeho vydání.
 § 66 (7) Užít vozidlo podle odstavce 1 lze jen při splnění všech podmínek stanovených opatřením obecné povahy. Je-li jako podmínka stanoven policejní doprovod, je provozovatel takto užitého vozidla povinen uhradit náklady s tím spojené Policii České republiky.
 § 66 (8) Povinnost řídit se místní a přechodnou úpravou provozu není při užití vozidla podle odstavce 1 dotčena. Užití vozidla podle odstavce 1 nezbavuje uživatele povinnosti k náhradám za poškození nebo znečištění dálnice, silnice nebo místní komunikace.“.
 4. V § 38a odst. 1 se slova „silničních motorových vozidel kategorií N2, N3 [10] a jejich jízdních souprav s přípojnými vozidly kategorií O2, O3 a O4 a dále motorových vozidel kategorie OT3, OT4 [10] (dále jen „vozidlo“)“ nahrazují slovy „vozidel spadajících do kategorie M2, M3, N1, N2, N3, T, C, O, R, S nebo SS [10] nebo jízdních souprav tvořených těmito vozidly. Kontrolní vážení může zahrnovat kontrolu hmotnosti vozidla nebo jízdní soupravy, kontrolu poměru hmotností vozidel v jízdní soupravě, kontrolu rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol, kontrolu rozměrů vozidla nebo jízdní soupravy včetně nákladu nebo kontrolu dodržení podmínek spojitelnosti vozidel v jízdní soupravu“.
 § 66 (7) Policie České republiky a celní úřady, jde-li o nízkorychlostní kontrolní vážení, a kraje a vlastníci pozemních komunikací, jde-li o vysokorychlostní kontrolní vážení, poskytnou Ministerstvu dopravy vždy do 31. května údaje za předchozí kalendářní rok o počtu jimi zajištěných nebo provedených kontrolních vážení a o počtu vozidel nebo jízdních souprav, u nichž bylo při kontrolním vážení zjištěno nedodržení hodnot pro hmotnost vozidla nebo jízdní soupravy nebo pro rozložení hmotnosti na nápravy nebo skupiny náprav stanovených zákonem o silničním provozu.“.
 § 66 (1) Zjistí-li se nízkorychlostním kontrolním vážením nedodržení hodnot nebo podmínek stanovených zákonem o silničním provozu, přikáže policista nebo celník řidiči jízdu na nejbližší vhodné místo k odstavení vozidla nebo jízdní soupravy a zakáže pokračování v jízdě do doby, než
 § 66 (2) Policista nebo celník přikáže řidiči jízdu na nejbližší vhodné místo k odstavení vozidla nebo jízdní soupravy a zakáže pokračování v jízdě rovněž v případě, že řidič odmítl podrobit vozidlo nebo jízdní soupravu nízkorychlostnímu kontrolnímu vážení. Zákaz pokračování jízdy platí do doby provedení nízkorychlostního kontrolního vážení vozidla nebo jízdní soupravy, nejdéle však 48 hodin.
 § 66 (3) Zakázal-li policista nebo celník pokračování v jízdě, může vozidlu nebo jízdní soupravě zabránit v jízdě použitím technického prostředku.
 § 66 (4) Zabránění v jízdě se provede na náklady provozovatele vozidla nebo,


text:
jde-li o jízdní soupravu, na náklady provozovatele jízdní soupravy.
 § 66 (5) Jde-li o zákaz pokračování v jízdě podle odstavce 1, policie nebo celní úřad zajistí uvolnění vozidla nebo jízdní soupravy po splnění podmínky podle odstavce 1 písm. a) nebo b). Jde-li o zákaz pokračování v jízdě podle odstavce 2, policie nebo celní úřad zajistí uvolnění vozidla nebo jízdní soupravy po splnění podmínky podle odstavce 2 nebo uplynutí lhůty podle odstavce 2. Požadovat provedení nízkorychlostního kontrolního vážení k ověření splnění podmínky podle odstavce 1 písm. a) nebo podle odstavce 2 lze, jen pokud je v místě, kde má být toto vážení provedeno, k dispozici technické zařízení na nízkorychlostní kontrolní vážení.
 § 66 (6) Zakázat pokračování v jízdě nelze, jde-li o přepravu zvířat podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího ochranu zvířat během přepravy [39].
 [39] Nařízení Rady (ES) č. 1/2005 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností a o změně směrnic 64/432/EHS a 93/119/ES a nařízení (ES) č. 1255/97.“.
 15. V § 38d odst. 2 se slova „překročení hodnot stanovených zvláštním právním předpisem [10]“ nahrazují slovy „nedodržení hodnot nebo podmínek stanovených zákonem o silničním provozu“.
 28. V § 43 odst. 1 větě první se slova „a u)“ zrušují a slova „dle zvláštních právních předpisů [10]“ nahrazují slovy „nebo jízdní soupravy stanovenou zákonem o silničním provozu“.
 „e) v případě vozidla kategorie M2, M3, N2, N3, O3 nebo O4 nebo vozidla kategorie T [2] s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h [-1]
 § 66 (1) Technickou silniční kontrolou se rozumí kontrola technického stavu a činnosti vozidla, jeho systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků a jejich vlivu na životní prostředí za účelem zjištění či vyloučení závad podle zvláštního právního předpisu [2]. Nelze-li účelu technické silniční kontroly dosáhnout použitím prostředků nebo zařízení, které má policista k dispozici v místě kontroly, a jsou-li důvodné pochybnosti o technické způsobilosti vozidla, lze technickou silniční kontrolu provést rovněž pomocí mobilní kontrolní jednotky, ve stanici technické kontroly, ve stanici měření emisí nebo, jde-li o kontrolu záznamového zařízení podle přímo použitelného předpisu Evropské unie [32b], v autorizovaném metrologickém středisku.
 § 66 (2) Při technické silniční kontrole je řidič povinen
 b) předložit doklady podle § 6 odst. 7 písm. e), jde-li o vozidlo kategorie M2, M3, N2, N3, O3, O4 nebo vozidlo kategorie T [2] s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h [-1], a
 § 66 (3) O provedené technické silniční kontrole vydá policie řidiči doklad. Údaje obsažené v tomto dokladu předá policie Ministerstvu dopravy (dále jen „ministerstvo“). Ministerstvo tyto údaje zpřístupní prostřednictvím informačního systému technických prohlídek [2].
 § 66 (4) Náklady na provedení technické silniční kontroly uhradí tomu, kdo ji provedl, policie. Zjistí-li se při technické silniční kontrole vážná nebo nebezpečná závada [2], je řidič vozidla povinen policii náklady na provedení této kontroly uhradit; při správě placení těchto nákladů se postupuje podle daňového řádu.
 § 66 (5) Technické silniční kontroly jsou prováděny bez ohledu na státní občanství řidiče a stát, ve kterém je vozidlo registrováno. Technickou silniční kontrolu nesmí provádět osoba, která je s ohledem na svůj poměr k řidiči


text:
nebo provozovateli vozidla podjatá. Osoba provádějící technickou silniční kontrolu nesmí získat majetkový nebo jiný prospěch v závislosti na výsledku kontroly. Osoba obsluhující mobilní kontrolní jednotku musí být držitelem profesního osvědčení kontrolního technika [2].
 § 66 (6) Technické silniční kontroly vozidel kategorií M2, M3, N2, N3, O3 a O4 [2] se provádějí tak, aby celkový počet těchto kontrol provedených v kalendářním roce odpovídal nejméně 5 % z celkového počtu vozidel těchto kategorií zapsaných v registru silničních vozidel.
 § 66 (7) Způsob a rozsah provádění technické silniční kontroly, technické podmínky pro hodnocení jejího výsledku, technické požadavky na mobilní kontrolní jednotky, náležitosti dokladu o provedené technické silniční kontrole, způsob a formu předání údajů obsažených v tomto dokladu a způsob stanovení nákladů na provedení technické silniční kontroly stanoví prováděcí právní předpis.“.
 „(11) Zvláštním výstražným světlem modré a červené barvy mohou být vybavena vozidla Ministerstva vnitra používaná policií a označená podle zvláštního právního předpisu [13], vozidla používána Hasičským záchranným sborem České republiky nebo jednotkami požární ochrany a vozidla poskytovatele zdravotnické záchranné služby.“.
 § 66 (1) Řidič motorového vozidla nesmí užít vozidlo, jehož hmotnost, rozměry včetně nákladu nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li jeho užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu [1].
 § 66 (2) Řidič nesmí užít jízdní soupravu, pokud
 a) její hmotnost nebo rozměry včetně nákladu ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li její užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu [1],
 b) hmotnost nebo rozměry jednotlivých vozidel včetně nákladu, poměr hmotností jednotlivých vozidel nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li její užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu [1], nebo
 § 66 (3) Řidič motorového vozidla kategorie M2, M3, N2, N3 [2] nebo jízdní soupravy tvořené tímto vozidlem a přípojným vozidlem kategorie O [2] musí mít při řízení u sebe technický průkaz nebo jiný úřední doklad, ve kterém jsou uvedeny údaje o rozměrech vozidla, nejsou-li tyto údaje uvedeny na štítku připevněném na vozidle.
 § 66 (4) Je-li vozidlo vybaveno sklopným nebo odnímatelným zařízením pro snížení aerodynamického odporu, nesmí jeho použití ohrozit bezpečnost provozu na pozemních komunikacích.
 § 66 (5) Provozovatel vozidla nesmí přikázat nebo dovolit užití vozidla v případech podle odstavce 1 nebo 2, není-li jeho užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu [1].
 § 66 (6) Hodnoty hmotností a rozměrů vozidel a jízdních souprav, poměrů hmotností vozidel v jízdní soupravě, rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola a skupiny kol, jejichž nedodržení ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, podmínky spojitelnosti vozidel v jízdní soupravu a použití sklopného nebo odnímatelného zařízení pro snížení aerodynamického odporu, jejichž nedodržení ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích, a rozsah údajů uváděných v dokladu o rozměrech vozidla stanoví prováděcí právní předpis.“.
 „(9) Jde-li o vozidlo kategorie M2, M3, N2, N3, O3, O4 nebo vozidlo kategorie T [2] s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h [-1], lze kontrolu umístění, upevnění nebo


text:
zajištění nákladu podle odstavce 1, 2, 5 nebo 6 spojit s technickou silniční kontrolou. V takovém případě se výsledek kontroly umístění, upevnění nebo zajištění nákladu zapíše do dokladu o provedené technické silniční kontrole.“.
 Zákon č. 193/2018ze dne 15. srpna 2018, kterým se mění zákon č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu ...
 § 66 Příslušnost
 [+] ČÁST DRUHÁ Změna zákona o pozemních komunikacích


text:
Moje odpověď České advokátní komoře ve věci mého kárného stíhání pro „prokletí“ tureckého velvyslance – zrcadleni.cz – Klára Samková
 Home › Nezařazené › Moje odpověď České advokátní komoře ve věci mého kárného stíhání pro „prokletí“ tureckého velvyslance
 k rukám JUDr. Jana Mikše
 předsedy kontrolní rady ČAK
 v Praze, dne 5. února 2017
 Žádost o sloučení s č. 596/2016
 Doplnění k vyžádaným údajům o zdravotním stavu
 Upozornění na rozsudek 9 Ad 23/2013-39 ze dne 30. 11. 2016
 S dalšími návrhy na dokazování
 dovoluji si Vás upozornit, že mne stíháte ve stejné věci – totiž v „proklínání tureckého velvyslance“ dvakrát. Myslím, že od dob ukončení čarodějnických procesů je dobrým zvykem za jeden (údajný) prohřešek stíhat také pouze jednou, ba, mám dokonce takové tušení, že je to jedna ze zásad trestního řízení, které je aplikováno per analogiam i na kárné řízení. Vřele doufám, že toto tušení má rovněž ČAK, a proto vyhoví mojí žádosti o sloučení stížnosti vedené pod č. 596/2016 podal JUDr. Ladislav Krym, tajemník ČAK. O tom, že v této věci na mne bude podána kárná žaloba, jste mne informoval svým přípisem ze dne 5. 12. 2016[1]. Zároveň tentýž den, totiž 5. 12. 2016, jste pod č. j. 864/2016 K na mne podal kárnou žalobu, a to na základě postoupení spisu od Policie České republiky, která dospěla k názoru, že trestný čin „proklínání“ dosud není obsažen v Trestním zákoníku ČR, a proto podnět tureckého velvyslance, aby bylo zahájeno vůči mně trestní stíhání, odložila.
 K Vaší kárné žalobě si dovoluji upozornit na Rozsudek Městského soudu v Praze sp. zn. 9 Ad 23/2013 – 39 ze dne 30. listopadu 2016, kterým bylo zrušeno rozhodnutí odvolacího kárného senátu České advokátní komory[3]. V této věci shledávám řadu paralel s případem, ve kterém jste na mne podal obžalobu, a to zejména v těchto ohledech:
 Městský soud ve svém rozsudku konstatoval následující (viz str. 15 rozsudku):
 ...kárné provinění musí vždy znamenat určité porušení právních povinností, jejichž následkem je ohrožení hodnot, které jsou chráněny zákonem o advokacii a prováděcími předpisy. Etický kodex dává užitím neurčitých pojmů žalované (tedy České advokátní komoře) prostor, aby posoudila, zda konkrétní situace patří do rozsahu neurčitého pojmu či nikoli. Při interpretaci neurčitého právního pojmu se správní orgán (tedy kárný senát ČAK) musí zabývat konkrétní skutkovou podstatou, jakož i ostatními okolnostmi případu, přičemž sám musí alespoň rámcově obsah a význam neurčitého pojmu objasnit, a to z toho hlediska, zda posuzovanou věc lze do rámce vytvořeného rozsahem neurčitého pojmu zařadit (srovnej rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 27. 9. 2007, č.j. 5 As 32/2007 – 83, publ. pod 2362/2011 Sb. NSS). Tuto povinnost bylo třeba mít na paměti zejména v nyní posuzovaném případě, kdy se jednalo o správní trestání a kárné provinění žalobce na posouzení neurčitých právních pojmů „věcný“ a „střízlivý“.“
 1) Stejně jako v rozhodnutích kárného senátu ČAK, který byl zrušen výše uvedeným rozsudkem Městského soudu v Praze, i v kárné žalobě, kterou jste na mne vznesl, vycházíte z právně neurčitých pojmů, které v žalobě svévolně interpretujete. Ve své žalobě uvádíte, že jsem nepostupovala


text:
tak, abych nesnižovala důstojnost advokátního stavu s tím, že mám povinnost se chovat
 I ve smyslu výše uvedeného rozsudku Městského soudu v Praze konstatuji, že Česká advokátní komora naprosto nevysvětlila a nekonkretizovala právně neurčité pojmy „důstojnost advokátního stavu“, „poctivost“, „čestnost“ a „slušnost“ a z e j m é n a, pokud tvrdí, že jsem nedodržela svou povinnost chovat se poctivě, čestně a slušně, nespecifikovala, jakým způsobem jsem se chovala nepoctivě, nečestně a neslušně. TEDY, přesně ve smyslu výše specifikovaného rozsudku se již v žalobě dopustila opomenutí, která jí jsou Městským soudem v Praze vyčítána. Nezabývá se totiž konkrétní skutkovou podstatou a okolnosti případu charakterizuje tak, že svědčí proti podané kárné žalobě, o čemž pojednám níže. Kromě toho ČAK ve své žalobě nevymezuje – a to ani rámcově – ani obsah ani význam neurčitého pojmu, jehož obsah mi právě klade za vinu.
 Jinými slovy – Česká advokátní komora se ve své kárné žalobě chová zcela svévolně a zcela svévolně vykládá obsah etického kodexu, kterým je advokát vázán coby vnitrostavovským předpisem.
 1) Při sestavování kárné žaloby Českou advokátní komoru ani nenapadlo použít test proporcionality, což je elementární princip, se kterým pracuje jak Ústavní soud České republiky, tak Evropský soud pro lidská práva. Dříve, než podrobně vysvětlím tento princip, s lítostí konstatuji, že podanou žalobou žalobce projevil elementární neznalosti ústavního práva a Úmluvy o lidských právech a svobodách. Tím podle mého názoru poškozuje nikoliv jen žalovanou, ale především celou Českou advokátní komoru, její ostatní členy a pověst advokacie všeobecně.
 2) Připomínám, že můj projev – „prokletí“ – tedy vyjádření nesouhlasu s jednáním tureckého velvyslance v kulturně-lingvistickém rámci, který zaručoval to, že mu skutečně porozumí, podléhá ochraně čl. 10 Úmluvy o lidských právech a základních svobodách, který zaručuje svobodu projevu. Protože mám důvodnou obavu, že České advokátní komoře znění tohoto článku není známo, musím jej celý citovat:
 (2) Výkon těchto svobod, protože zahrnuje i povinnosti i odpovědnost, může podléhat takovým formalitám, podmínkám, omezením nebo sankcím, které stanoví zákon a které jsou nezbytné v demokratické společnosti v zájmu národní bezpečnosti, územní celistvosti nebo veřejné bezpečnosti, předcházením nepokojům nebo zločinnosti, ochrany zdraví nebo morálky, ochrany pověsti nebo práv jiných, zabránění úniku důvěrných informací nebo zachování autority a nestrannosti soudní moci.“
 3) Jak vyplývá z textu čl. 10 odst. 2, důvody, proč může být svoboda slova omezena, jsou dány taxativně. Žádám tedy, aby kárný žalobce k o n k r é t n ě uvedl, proč mám být trestána – tedy, proč má být pod sankcí omezována moje svoboda slova. Žádám, aby mi bylo konkrétně sděleno a vysvětleno, jakým způsobem a mechanismem moje „proklínání“ ohrozilo
 územní celistvost ČR, případně Evropské unie
 veřejnou bezpečnost
 a dále jak by pokračování mých projevů a jejich nesankcionování
 vedlo k nepokojům
 vedlo k zvýšení zločinnosti (!!!)
 a dále jak
 bráněním mi v podobném jednání a jeho sankcionováním došlo/dojde k ochraně zdraví
 bráněním mi v podobném jednání a jeho sankcionováním došlo/dojde k ochraně morálky (a kdo určí jaké morálky a čí morálka bude brána jako relevantní)
 bude ochráněna pověst jiných, respektive, jak byla


text:
poškozena pověst jiných. Zde podotýkám, že zabráněním mi v projevu a v pokračování mých projevů obdobným směrem nemůže dojit k ochraně pověsti, respektive dobré pověsti tureckého velvyslance, neboť turecký velvyslanec, pan Ahmet Bigali již veškerou svou dobrou pověst ztratil několik dnů před mým vystoupením před tureckým velvyslanectvím, a to svým vlastním přičiněním – totiž svým projevem v České televizi. Není tedy možno chránit dobrou pověst někoho, kdo žádnou dobrou pověst nepožívá.
 byla a jsou ohrožena práva jiných, zejména tureckého velvyslance Ahmeta Bigaliho, když tento na území ČR evidentně požívá více práv než vlastní občan České republiky.
 bráněním mi v podobném jednání a jeho sankcionováním dojde k zabránění úniku důvěrných informací
 jakým způsobem dojde v případě bránění mi v podobném jednání a jeho sankcionováním dojde k zachování autority (v případě České advokátní komory mým sankcionováním autorita ČAK evidentně autoritu ztrácí)
 jakým způsobem moje jednání ohrozilo a nestrannost soudní moci
 4) Pokud Česká advokátní komora nevysvětlí, jakým způsobem KONKRÉTNĚ moje jednání ohrozilo právem chráněné zájmy, přičemž tyto chráněné zájmy jsou uvedeny taxativně výše, nemá právo mne sankcionovat, neboť evidentně překračuje své pravomoci a porušuje čl. 10 Úmluvy o lidských právech a základních svobodách.
 5) Co se týká již zmíněného třístupňového testu proporcionality, respektive pětistupňového testu esenciality, pak zcela odkazuji na právní rozbor obsažený ve Velkém komentáři o Evropské úmluvě o lidských právech[4], což je publikace, která je součástí knihovního fondu knihovny České advokátní komory. Doporučuji k prostudování!
 6) Trojstupňový – základní test proporcionality spočívá v tom, že ten, kdo posuzuje soulad jednání s Úmluvou (zde tedy soulad mého jednání s Úmluvou a důvodnost mého postihu Českou advokátní komorou), musí zohledňovat tři aspekty:
 zda je omezení mého práva n e z b y t n é – a to v demokratické společnosti
 zda takové omezení sleduje taxativně vymezené legitimní cíle (k tomu viz výše)
 zda takové omezení je přiměřené – tedy proporční k zásahu do práva, které je Úmluvou garantováno.
 Podle mého názoru není zásah České advokátní komory, odvolávající se na podzákonnou právní normu neurčitého obsahu, tedy Etický kodex advokacie, ani nezbytné, ani nesleduje taxativně vymezené legitimní cíle ani není přiměřené.
 7) Pro lepší pochopení naprosto bezprecedenčního zásahu České advokátní komory do mých Ústavou a Úmluvou zaručeného práva svobody slova cituji z výše specifikované publikace takto:
 „V nejobecnější rovině ESLP konstatoval, že pro celou Úmluvu je inherentní hledání spravedlivé rovnováhy mezi obecnými zájmy společnosti a požadavky na ochranu základních práv jednotlivce.“[5]
 8) K tomu dále cituji odůvodnění rozsudku ESLP[6], které bylo vztaženo k čl. 17 Úmluvy, ale které jednoznačně prokazuje, že ve smyslu čl. 10 odst. 2 nemůže dojít k tomu, aby omezení mého práva na svobodu slova bylo shledáno v e smyslu testu proporcionality jako v demokratické společnosti nezbytné a proporční. Evropský soud totiž dospěl k tomuto názoru:
 „ustanovení čl. 17 (zákaz zneužití práv, garantovaných Úmluvou) je ukotveno ve zřetelné ideologické a hodnotové volbě sytému Úmluvy s ohledem na typ s ní slučitelného společenského uspořádání. Tím je demokratický, pluralitní politický systém, respektující vládu práva a práva jednotlivce. Úmluva a orgány Úmluvy tak


text:
nezastávají „pouhé“ procesní pojetí demokracie, ale pojetí materiální, hodnotově jasně ukotvené. Čl 17 Evropské Úmluvy nicméně také stvrzuje, že i liberální pluralitní demokracie „má mít zuby“ musí být schopna bránit svému sebezničení tím, že by dávala osobám či hnutím s totalitními sklony nástroje k vlastnímu popření.“
 9) Zde podotýkám, že jak moje vystoupení v Poslanecké sněmovně, tak i moje vystoupení před tureckým velvyslanectvím směřovalo k ochraně pluralitní demokracie, liberalismu, vládě práva a práv jednotlivce. Všechna tato práva a ideologickou esenci Evropy a evropského práva totiž turecký velvyslanec svým jednáním popřel.
 TÍM, ŽE MĚ ČESKÁ ADVOKÁTNÍ KOMORA ZA TOTO MOJE JEDNÁNÍ STÍHÁ, SE FAKTICKY STAVÍ NEJEN ZA OMEZENÍ PRÁVA NA SVOBODU SLOVA, ALE I ZA OMEZENÍ PLURALITNÍ DEMOKRACIE, LIBERALISMU, VLÁDY PRÁVA A PRÁV JEDNOTLIVCŮ.
 1) Česká advokátní komor dále ve své kárné žalobě uvedla, že „tomuto (tedy jednání kárně obviněné) jednání kárně obviněné věnovala pozornost i média a zejména Policie ČR, která kárně obviněné kárně obviněnou šetřila jako podezření z jednání, které má znaky přestupku na úseku proti občanskému soužití dle § 49 odst. 1 písm. a) zákona o přestupcích.“
 Česká advokátní komora však „zapomněla“ na to, že podnětem k tomuto šetření policií bylo vystoupení právě tureckého velvyslance Ahmeta Bigaliho, který následně vystoupil v České televizi a žádal trestní stíhání kárně obviněné. Policie ČR neshledala v jednání kárně obviněné žádný trestný čin a o vedeném řízení informovala Českou advokátní komoru s tím, že kárně obviněná se m o h l a dopustit přestupku „proti důstojnosti“ advokáta. Nicméně PČR není oprávněna takovéto provinění zkoumat – od toho je pouze Česká advokátní komora. Ta však nyní argumentuje tím, že jestliže byla byl Policií ČR spis České advokátní komoře zaslán, tak že toto je samo o sobě důvodem pro kárné stíhání kárně obviněné. Musím říci, že nad touto logikou ČAK skutečně nenacházím slov, protože se vymyká i těm naprosto elementárním zásadám trestního i přestupkového řízení. V zásadě se ČAK ztotožnila s tím, že protože jsem byla šetřena policií ČR, je na místě mne kárně stíhat; ČAK se přitom žádným způsobem přestupek, kterého jsem se měla dopustit, tedy jakou skutkovou podstatu přestupku jsem měla naplnit, vůbec nenamáhala specifikovat – naprosto v rozporu s rozsudkem Městského soudu v Praze, výše citovaným.
 Kárný žalobce ve své žalobě dále uvedl, že „jednání popsané ve výrokové části (rozuměj, moje „proklínání“) bylo sto snížit důstojnost advokátního stavu“... když „je všeobecně známa jako advokátka“ a výrok jsem pronesla „na místě veřejně přístupném“,
 (na tomto veřejně přístupném místě) „se mohli nacházet nejen účastníci shromáždění, ale i ostatní občané, kterým nemuselo být známo, že shromáždění bylo svoláno jako reakce na vystoupení kárně obviněné v poslanecké sněmovně dne 18. 5. 2016. Bez znalostí těchto souvislostí pak jednání kárně obviněné mohla nezúčastněná veřejnost hodnotit jako jednání, kterým je narušováno občanské soužití, když velvyslanci Turecka tím bylo ubližováno na cti a kterým byl vydán v posměch.“
 1) Skutečně mi není známo, kde kárný žalobce a Česká advokátní komora berou tu odvahu, aby vyslovovali přesvědčení, že co Čech to blb. Dovolím si připomenout pár faktů:
 Samotná Česká


text:
advokátní komora ve své kárné žalobě uvedla (viz str 3, 2, odstavec shora), že „organizátoři (se) rozhodli přečíst ještě jednou projev kárně obviněné přímo před velvyslanectvím Turecké republiky. Samotné ČAK je tedy známo, že celá akce proběhla jako reakce na můj projev ze dne 18. 5. 2016 a nepředestřela ani náznak důkazu o tom, že by mohl existovat někdo, kdo se na místě nacházel „náhodně“ a byl zmaten...
 K faktické možnosti toho, že „někdo nebyl informován a byl zmaten, mohl si myslet, že tureckému velvyslanci bylo ubližováno na cti“ uvádím následující:
 tak, jak je popsáno v článku na idnes[7], na shromáždění dohlížely dvě desítky policistů a konalo se za kovovými zátarasy na protějším chodníku před tureckým velvyslanectvím. Na mapě jsem vyznačila, kde byly zátarasy – do ulice se nemohl dostat nikdo bez toho, aby prošel okolo policejního kordonu. Na rozdíl od České advokátní komory, která zjevně automaticky předpokládá naprostou tupost okolojdoucích, já důvodně předpokládám, že když někdo narazí na policejní kordon, tak se zeptá, co se děje.
 turecké velvyslanectví, před kterým ke shromáždění došlo, je na adrese Praha 6 – Střešovice, Na Ořechovce 733/69[8]. Jedná se o místní obslužnou komunikaci, která má domy vilového charakteru jen z jedné strany, neslouží jiné než lokální obsluze a jak uvedeno v médiích, byla přehrazena – a to na obou stranách – kovovými zátarasy. Pokud by se v tomto prostoru nacházel někdo neznalý poměrů (a to za předpokladu, že by neuměl číst, neboť transparenty přítomných vypovídaly jednoznačně, o co se jedná), pak by se tam mohl nacházet pouze za předpokladu, že by sestoupil z nebe. Prohlašuji místopřísežně, že z nebe nesestoupil nikdo, což může také potvrdit podstatně více než v médiích 20 uváděných policistů, kteří byli na místě. Jelikož na místě byly též policejní zásahové vozy „tzv. antony“ lze předpokládat, že z nebe spadlého by PČR umístila do těchto služebních vozidel.
 Odloučenost lokality je zřejmá i z pohledu „earth“[9] , kdy navíc uvádím, že mezi ulicí „Na Ořechovce“ a silnicí „Na Ořechovce“ se nachází prudký svážek zarostlý křovím. Při počtu hlídajících policistů lze opět důvodně předpokládat, že pokud by se tím křovím opět někdo prodíral, dopadl by stejně jak popsáno ad b)
 NÁVRH DŮKAZŮ: Pokud i nadále bude Česká advokátní komora tvrdit, že někdo mohl se ocitnout na daném místě „bez znalostí souvislostí“ pak trvám na tom, aby si kárný senát
 A)vyžádal záznam o policejní akci dne 7. 6. 2016 před velvyslanectvím Turecké republiky
 B) bylo provedeno šetření na místě za účelem obhlídky terénu
 2) Připomínám, že i ve všech dalších médiích, která o shromáždění před tureckým velvyslanectvím dne 7. června 2016 referovala, uváděla, že „jejich proslovům (rozuměj demonstrujících) předcházelo řetězové čtení sněmovního projevu Samkové“. Přičemž explicitně bylo uvedeno, že „asi padesátka lidí podpořila před velvyslanectvím Turecka advokátku Kláru Samkovou a svobodu slova a projevu“.[10] Totéž je uvedeno i v článku „Pošleme na vás své syny!...“[11]
 3) Z uvedeného je zřejmé, že úvaha České advokátní komory a kárného předsedy kontrolní rady JUDr. Jana Mikše o tom, že by ostatní občané, kteří by nebyli znalí


text:
souvislostí, mohli moje jednání nějak hodnotit, nemá vůbec žádnou oporu v reáliích. Je to ve své podstatě románová fikce. Nikde není ani náznak toho, že by se někde někdo takový vyskytoval, že by někdo můj projev takto nějak hodnotil, a to ani ex post na příklad na chatech pod jednotlivými články či na sociálních sítích. A za toto neprokázané a neprokazatelné hodnocení mého projevu, ke kterému by došlo, jak pravila samotná Česká advokátní komora, „bez znalosti souvislostí“, mám nést zodpovědnost já.
 4) Zde místopřísežně prohlašuji, že se necítím být oprávněna nést jakoukoliv zodpovědnost za to, co si kdo myslí, tím méně za to, co si kdo myslí na základě nedostatku informací. Na rozdíl od České advokátní komory mi je totiž snaha po určování toho, co si má kdo myslet a zabraňování lidem v jejich názorech a v prezentaci jejich názorů zcela cizí záležitostí, a to zejména u vědomí (jak jsem se na příklad přesvědčila při svém neúspěšném trestním oznámení na rapera s přezdívkou „Řezník“, bezostyšně ve svých písních propagujícího brutální násilí na ženách), že svoboda slova je chráněna až do míry hraničící s nabádáním k trestným činům. To se ovšem zjevně nevztahuje na advokáty, ti nemohou ani mluvit a pravděpodobně ani myslet, jak se znalostí, tak bez znalosti věci.
 1) V kárné žalobě mi je kladeno za vinu, že jsem porušila ust. § 17 zákona o advokacii ve spojení s čl. 4 odst. 1 etického kodexu advokáta.
 Ust. § 17 zák. č. č. 85/1996 Sb. – o advokacii zní:
 č. 4 Etického kodexu zní:
 (4) Jakékoliv obstarávání cizích záležitostí advokátem soustavně a za úplatu se pro účely Pravidel považuje za výkon advokacie.
 2) Podle mého názoru je to, že Česká advokátní komora hodnotí a navíc sankcionuje můj projev, ke kterému došlo v naprosto jiných souvislostech než je výkon advokacie. Jsem veřejně činnou osobou a mám právo na to, abych vyjadřovala svůj názor, zejména politický názor, stejně jako kdokoliv jiný. Jak jsem již uvedla ve svém minulém vyjádření, bráno ex post, zákaz vyjadřování advokátů k politickým věcem by mimo jiné znamenal, že by s maximální pravděpodobností na příklad nevznikl samostatný Československý stát, protože JUDr. Alois Rašín, advokát, vyjadřoval svůj politický názor takovým způsobem, až byl odsouzen k trestu smrti za vyzvědačství a velezradu. Docela by mne zajímalo, jestli jej tehdejší Česká advokátní komora taky kárně stíhala za jeho politické názory.
 3) Podle mého názoru je výklad České advokátní komory, kdy zasahuje i do nejintimnějších osobních, rodinných, majetkových poměrů a politických názorů svých členů právě na základě citovaného čl. 4 odst. 1 Etického kodexu advokátů, zcela v rozporu s Ústavou.
 4) Tento svůj názor opírám o nález Ústavního soudu ze dne 25. října 1995, sp. zn. Pl. ÚS 17/952, podle kterého podzákonný předpis, aby byl ústavně konformní, se musí „držet v mezích zákona, které jsou buď vymezeny výslovně anebo vyplývají ze smyslu a účelu zákona.“
 5) Podle mého názoru se pojem „důstojnost advokát a advokátního stavu“, bez ohledu na cokoliv dalšího, může vztahovat jen a pouze na výkon advokacie, jinak naprosto ztrácí


text:
význam. Z České advokátní komory by se totiž při extenzivním výkladu stala fakticky sekta (a také tomu tak vlastně je), kde několik jedinců – byť i zvolených – určuje, co je a co není morálka, co je a co není důstojnost a vše, co není v souladu s jejich přesvědčením, tvrdě sankcionuje. To je klasická definice sekty.
 6) Ustanovení čl. 4 odst. 1, pro jehož domnělé porušení jsem kárně stíhána, nejsou dostatečně určitá a umožňují extenzivní až šikanózní výklad, což pokládám právě za případ této kárné žaloby. Proto dle mého naprostého přesvědčení nelze takovýto výklad čl. 4 odst. 1 pokládat za legitimní sekundární normotvorbu předpokládanou ustanovením § 17 zákona o advokacii. Čl. 4 odst. 1 etického kodexu totiž rozšiřuje povinnosti advokáta nad rámec daný zákonem o advokacii zejména tím, že jeho projevy – včetně procesních projevů činěným jménem klienta – musejí být věcné, střízlivé a nikoli vědomě nepravdivé, a to kdykoliv, jakkoliv a kdekoliv. Pojem věcného a střízlivého projevu je svou podstatou mimoprávní a je silně závislý na osobnosti toho, kým je vnímán a posuzován. Považuji za zcela nemožné a ústavně nekonformní, aby Česká advokátní komora odebírala svým členům ústavně zaručená práva dle subjektivního hodnocení svých momentálních představitelů.
 7) Z této úvahy nelze dospět jinému závěru než k tomu, že ustanovení čl. 4 odst. 1etického kodexu, zejména ve světle extenzivního výkladu, který Česká advokátní komora vůči mně uplatnila, je vybočením z přípustného rozsahu a obsahu sekundární normotvorby, vyloženého ve shora citovaném nálezu Ústavního soudu a rovněž představuje – pro svoji vágnost a neurčitost – porušení zásady nullum crimen, nulla poena sine lege. Tato zásada je vyjádřená v čl. 39 Listiny i čl. 7 Evropské úmluvy o lidských právech. Dle konstantní judikatury ESLP je nutné pojmy „trestný čin“ a „trest“ vykládat autonomně, nezávisle na tom, jak jsou jednání označena v jednotlivých vnitrostátních řádech. Protože kárný postih Českou advokátní komorou je správním trestáním (a také se na ně subsidiárně vztahuje trestní řád), je nezbytné, aby zásady trestního řízení, vyjádřené v Evropské úmluvě, plně dopadaly i na toto řízení.
 8) Již jsem poukázala výše na třístupňový test proporcionality, který je standardně užíván Ústavním soudem. Pokud jej aplikujeme na účel sledovaný podzákonným předpisem, vidíme, že tento test neobstojí. Účel sledovaný podzákonným předpisem (etickým kodexem) je sice legitimní, avšak etický kodex není v souladu s účelem zákona o advokacii. Tím je, stejně jako smyslem samotné advokacie, zajištění toho, aby advokát poskytoval klientům kvalitní právní služby. Zabezpečení důstojnosti a vážnosti advokátního stavu mimo výkon advokacie (a i tam to je dle mého názoru značně diskutabilní) naprosto s výkonem advokacie a s jeho kvalitou nesouvisí, a to zejména ne v podobě uplatňované v této kárné žalobě.
 Na závěr ještě dodávám, že Česká advokátní komora NENÍ organizací, určenou k ochraně advokátů. Účel její existence naleznete pouze v hlavičce jejích webových stránek a zní takto:
 Je to tedy kvazistátní orgán, který sám sebe žádnými dalšími úkoly mimo advokacii vůbec nedefinuje. I z tohoto hlediska je kárná žaloba v rozporu s účelem zákona o advokacii, a jak je dovozeno výše,


text:
v rozporu s Ústavou, kdy některé části Etického kodexu jsou zjevně protiústavní.
 1) Jsem toho názoru, že „důstojnosti“ advokátního stavu neškodím já, ale kontrolní rada, zejména pak předseda kontrolní rady JUDr. Jan Mikš, který vypracoval žalobu ve značně kontroverzní věci způsobem, který vnáší pochybnosti o právní kvalifikaci a způsobilosti k argumentaci v dané věci. Ve své podstatě podaná žaloba směřuje k potlačení ústavně zaručených práv a svobod. Totéž je možno říci o tajemníkovi ČAK, JUDr. Ladislavu Krymovi, který na mne podal stížnost totožného obsahu. Podotýkám, že jsem se snažila o smírné a nemediální vyřízení celé věci, proto jsem se také obrátila dopisem na předsedu České advokátní komory s prosbou o určitý druh mediace. Ačkoliv od odeslání mého dopisu již uplynuly téměř dva měsíce, odpovědi jsem se nedočkala, takže je zřejmé, že Česká advokátní komora nemá o smírné řešení věci a zejména o zahlazení negativního dojmu z celé záležitosti na veřejnosti, zájem. Nad čímž vyslovuji svou lítost.
 Pouze pro úplnost uvádím, že navrhuji, aby kárný senát kárnou žalobu z a m í t l,
 A TO PRO JEJI NEDŮVODNOST, ZMATEČNOST, NEODŮVODNĚNOST A ZJEVNOU PROTIÚSTAVNOST.
 Přílohy: dle poznámek pod čarou, příloha 1 – 9
 [1] viz příloha č. 1 – přípis předsedy kontrolní rady ČAK, JUDr. Jana Mikše ze dne 5. 12. 2016 o podání kárné žaloby.
 [2] viz příloha č. 2 – přehled „vyloučených dob“ a příloha č. 3 – pracovní neschopenka
 [3] viz příloha č. 4 – Rozsudek Městského soudu v Praze sp. zn. 9 Ad 23/2013 – 39 ze dne 30. 11. 2016
 [4] Kmec, Kosař, Kratochvíl, Bobek: Evropská úmluva o lidských právech, H. C. Beck, Praha 2012, str. 79 – 81 a dále 117 – 142
 [5] viz pozn. 4, str. 79, odkaz na ca. Soering proti Spojenému Království, rozsudek pléna ESLP, § 89 a další odkazy na judikaturu tam uvedenou.
 [6] viz pozn. 4, str. 126, odkaz na ca. Ždanoka proti Lotyšsku, rozsudek velkého senátu ze 16. 3. 2006, č. 5827/00, §§99 – 100 a další odkazy na judikaturu tam uvedenou.
 [7] viz příloha č. 5 – článek na indes: „Samková a její příznivci demonstrovali u turecké ambasády“ ze dne 7. 6. 2016 http://zpravy.idnes.cz/samkova-protest-islam-turecke-velvyslanectvi-proklela-pjq-/domaci.aspx?c=A160607_203307_domaci_jj
 [8] viz příloha č. 6 – mapa s vyznačením tureckého velvyslanectví
 [9] viz příloha č. 7 – mapa s pohledem „earth“ s vyznačenými zátarasy
 [10] viz příloha č. 8 – článek „Umřete dřív, než zplodíte syny, proklela Klára Samková tureckého velvyslance z 8. 6. 2016, viz: http://www.rozhlas.cz/zpravy/politika/_zprava/umrete-driv-nez-zplodite-syny-proklela-klara-samkova-tureckeho-velvyslance–1621422
 [11] viz příloha č. 9 – článek „Pošleme na vás své syny! hrozila Samková prřed tureckou ambasádou a velvyslance proklela“ ze dne 7. 6. 2016, viz: https://www.novinky.cz/domaci/405831-posleme-na-vas-sve-syny-hrozila-samkova-pred-tureckou-ambasadou-a-velvyslance-proklela.html
 1 Comment » for Moje odpověď České advokátní komoře ve věci mého kárného stíhání pro „prokletí“ tureckého velvyslance
 Stanek Frantisek napsal:
 Problém je v nepochopení ústavy a hlavně v zákonů 120 sb. 1976 včetně opcniho protokolu 1981..


text:
Aktualizace Plán dopravní obslužnosti území - Zlínský kraj na léta - PDF
 Aktualizace Plán dopravní obslužnosti území - Zlínský kraj na léta
 Download "Aktualizace Plán dopravní obslužnosti území - Zlínský kraj na léta 2012 2019"
 Marian Holub
 1 Aktualizace Plán dopravní obslužnosti území - Zlínský kraj na léta Platnost aktualizovaného plánu dopravní obslužnosti: do Zlín, duben 2016 Předkládá: Ing. Věra Fuksová jednatelka společnosti
 2 Obsah 1. Legislativní východiska Analýza současného stavu smluvních vztahů Otevírání trhu v železniční dopravě Vývoj otevírání trhu v České republice Předpoklady otevírání trhu ve Zlínském kraji Předpokládaný harmonogram výběrových řízení v linkové dopravě... 9 Projekt věcného obsahu a harmonogramu výběrových řízení na veřejnou linkovou dopravu ve Zlínském kraji a předběžné oznámení... 9 Veřejná zakázka předpokládaný základní harmonogram dalších kroků /14
 3 1. Legislativní východiska Zlínský kraj zpracoval Plán dopravní obslužnosti území Zlínského kraje v souladu se zákonem č. 194 / 2010 Sb., o veřejných službách v přepravě cestujících a o změně dalších zákonů, který vstoupil v platnost v roce Tento zákon navazuje na Nařízení Evropského parlamentu a Rady ES č / 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících na železnici a silnici. V návaznosti na platnou legislativu je povinen Zlínský kraj zajistit veřejnou linkovou dopravu (Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích a zákon č. 194/2010 Sb., o veřejných službách v přepravě cestujících). Za účelem zkvalitnění dopravních služeb cestujícím, zatraktivnění veřejné dopravy, lepší plošné obsluhy území, lepší místní, časové i tarifní provázanosti a sladění jízdních řádů městských hromadných doprav, autobusových linek i vlakových spojů (linek jednotlivých dopravců) a dosažení optimálního řešení dopravních potřeb, byl ve Zlínském kraji definován v roce 2012 Jednotný dopravní systém Zlínského kraje. Platnost smluv uzavřených s dopravci aktuálně zajišťujícími veřejnou linkovou dopravu cestujících ve Zlínském kraji v rámci systému JDS ZK skončí v roce Z tohoto důvodu je nutné zabezpečit plnění zákonné povinnosti Zlínského kraje k zajištění dostatečné dopravní obslužnosti na území kraje i v následujících letech. Proto je Zlínský kraj povinen vyhlásit zadávací řízení, jehož předmětem je zajištění výkonu veřejných služeb v přepravě cestujících veřejnou linkovou dopravou za účelem zajištění dopravní obslužnosti Zlínského kraje, v období s předpokládaným počátkem od 1. ledna 2018 do dne 31. prosince 2027 na vymezených částech území Zlínského kraje. Veřejné služby v přepravě cestujících (resp. autobusová doprava na vymezených linkách a spojích) budou zajištěny na základě smluv o veřejných službách v přepravě cestujících ve veřejné linkové dopravě k zabezpečení stanoveného rozsahu dopravní obslužnosti Zlínského kraje pro období od roku 2018 do roku 2027, jež budou uzavřeny s uchazeči (dopravci) vybranými na základě provedeného Zadávacího řízení pro jednotlivé dílčí části Veřejné zakázky. Vítězní uchazeči současně s uzavřením Smlouvy budou povinni uzavřít související smlouvy, jejichž předmětem jsou podmínky pro technické a ekonomické zajištění IDS ZK. Zadávací dokumentace byla finalizována v průběhu roku 2015 a je základem pro předložený návrh Aktualizace Plánu dopravní obslužnosti území Zlínského kraje. 2. Analýza současného stavu smluvních vztahů Zlínský kraj uzavřel s dopravci ČSAD Vsetín a.s., ČSAD Uherské Hradiště a.s. (nyní ČSAD BUS Uherské Hradiště a.s.), KRODOS a.s. (nyní KRODOS BUS a.s.), Karel Housa (nyní


text:
HOUSACAR s.r.o.), FTL a.s., VEOLIA TRANSPORT a.s. (nyní ARRIVA MORAVA a.s.), VYDOS BUS a.s., ČSAD Hodonín a.s. a ČSAD Kyjov a.s. (nyní ČSAD Kyjov Bus a.s.) v roce 2006 kmenovou smlouvu podle zákona č. 111/1994 Sb. o silniční dopravě, v platném znění, s platností od roku 2006 a dodatkem v listopadu 2009 byla prodloužena do Následující dodatky v období uvádí smlouvu v plném znění s platností do V roce 2013 Jihomoravský kraj uzavřel podle Nařízení smlouvy s dopravci, kteří uspěli v nabídkovém řízení na linkovou dopravu. Od roku 2014 tito dopravci zajišťují vysoutěžené mezikrajské linky nově pod smlouvou Zlínského a Jihomoravského kraje; kraj zajišťuje podle 3 zákona o veřejných službách dopravní obslužnost ve svém územním obvodu a se souhlasem jiného kraje v jeho územním obvodu. Smlouva na zajištění regionální železniční osobní dopravy uzavřená mezi Zlínským krajem a dopravcem České dráhy, a.s. platí od ledna 2006 a byla prodlužována dodatky k původní smlouvě. 3/14
 4 Doba platnosti smluv o závazku veřejné služby uzavřených před 3. prosincem 2009 se pak posuzuje v mezích čl. 4 odst. 3 a čl. 8 odst. 2 a 3 nařízení č Z uvedených článků nařízení č lze rovněž, v souladu s metodickou pomůckou Ministerstva dopravy ČR Uplatňování legislativních norem v oblasti výběru dopravce pro zabezpečení dopravní obslužnosti veřejnými službami v přepravě cestujících dovodit, že smlouvu o veřejných službách v přepravě cestujících, uzavřenou v období od do na základě jiného než spravedlivého nabídkového řízení - čl. 8 odst. 3 písm. d, lze prodloužit za podmínky, že celková doba její platnosti nepřesáhne 10 let (například u smlouvy uzavřené dne 1. ledna 2008 musí být platnost smlouvy omezena nejdéle do 31. prosince pokud eventuálně nebude prokázáno, že dopravce poskytl pro plnění smlouvy významný majetek, který by umožnil prodloužení smlouvy ve smyslu čl. 4 odst. 4 nařízení 1370). Při zohlednění současného stavu obnovy vozového parku ve Zlínském kraji, která je nižší než přirozená obnova, nesplňuje tuto podmínku k dnešnímu dni žádný dopravce. Přímé zadání představuje výjimku z obecného pravidla provést výběr dopravce v nabídkovém řízení a lze jej využít pouze v taxativně vymezených případech v daném případě je to možné dle ustanovení 18 písm. c) zákona o veřejných službách - zadání veřejných služeb, u nichž průměrná roční hodnota nebo počet kilometrů za rok nepřesáhne minimální stanovené hodnoty (blíže čl. 5 odst. 4 Nařízení č. 1370/2007), tj. součet kompenzace a výnosů z jízdného nepřesáhne 1 mil. Euro/rok nebo rozsah veřejných služeb nepřesáhne km za rok. V případě smluv s malým nebo středním podnikem, který provozuje maximálně 23 vozidel, může dojít k navýšení uvedených limitů na dvojnásobek. V podmínkách Zlínského kraje je možné přímé zadání pro ostatní mezikrajské linky, které zajišťují mimokrajští dopravci (ČSAD Kyjov Bus, FTL a ARRIVA MORAVA). Pro ostatní smlouvy v linkové dopravě tedy platí základní omezení počítané od ledna 2006 dle metodické pomůcky Ministerstva dopravy ČR Uplatňování legislativních norem v oblasti výběru dopravce pro zabezpečení dopravní obslužnosti veřejnými službami v přepravě cestujících. Ve stejném duchu jak je uvedeno v metodické pomůcce, bylo zasláno vyjádření Ministerstva dopravy k dotazu na


text:
termín platnosti smluv o ZVS. Ministerstvo dopravy uvedlo, v reakci na žádost jednatelky KOVED s.r.o., zaslané MD ve věci platnosti smluv o závazku veřejné služby uzavřené Zlínským krajem v roce 2006, následující (výběr z vyjádření poskytl JUDr. Ondřej Michalčík, ředitel, Odbor veřejné dopravy, Ministerstvo dopravy): Z Vašeho dotazu vyplývá, že se jedná o smlouvy uzavřené podle předpisů platných před nabytím účinnosti zákona č. 194/2010 Sb., o veřejných službách v přepravě cestujících (dále jen zákon o veřejných službách ), a nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici (dále jen nařízení č ). Za jakých podmínek mohou dříve uzavřené smlouvy zůstat nadále účinné, stanoví přechodná ustanovení nařízení č a zákona o veřejných službách. Podle ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení č smlouvy uzavřené podle tehdejších právních předpisů mezi a bez provedení spravedlivého nabídkového řízení zůstávají v platnosti do uplynutí doby jejich platnosti, pokud mají omezenou dobu trvání srovnatelnou s dobami trvání uvedenými v článku 4 tohoto nařízení. Stejně tak ustanovení 35 odst. 1 zákona o veřejných službách stanoví, že práva a povinnosti ze závazku veřejné služby uzavřeného podle dosavadních předpisů zůstávají zachovány v rozsahu stanoveném nařízením č a řídí se dosavadními právními předpisy. Zmiňovaný čl. 4 nařízení č v odstavci 3 stanoví, že doba trvání smluv o veřejných službách musí být omezena a nesmí v případě autobusové dopravy překročit 10 let a v případě železniční dopravy 15 let. Aby tedy předmětné smlouvy zůstaly po nabytí účinnosti nové právní úpravy v platnosti, musí být jejich doba trvání srovnatelná s 10 lety v případě autobusové dopravy a 15 lety v případě železniční dopravy. Doba trvání posuzovaných smluv byla před nabytím účinnosti zákona o veřejných službách a nařízení č stanovena na cca 14 let (tj. od /14
 5 2006, resp do ). V případě železniční dopravy tato doba jistě nepřekračuje dobu srovnatelnou s 15 lety, tato smlouva je ve smyslu ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení č bezpochyby platná a zůstane v platnosti do stanoveného termínu ukončení její platnosti Lze dodat, že ustanovení čl. 8 odst. 2 nařízení č. 1370, které hovoří o tom, že uzavírání smluv o veřejných službách má být uvedeno do souladu s tímto nařízením do , samo ze své působnosti vylučuje staré smlouvy o závazku veřejné služby, jejichž dobu platnosti upravuje nařízení v čl. 8 odst. 3. Pokud jde o takto uzavřenou smlouvu v linkové dopravě, je situace problematičtější. Dle našeho názoru, nelze dobu cca 13 let a 11 měsíců, považovat za srovnatelnou s dobou 10 let, neboť ji překračuje o téměř 40 %. Čistě jazykovým výkladem ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení č. 1370, bychom dospěli k závěru, že daná smlouva, po nabytí účinnosti nařízení č. 1370, nezůstala v platnosti, neboť nemá dobu trvání srovnatelnou s dobami trvání uvedenými v článku 4 nařízení č Ministerstvo dopravy se však k takovému výkladu daného ustanovení nepřiklání, neboť by odporoval účelu a smyslu nařízení. Dle našeho názoru je třeba dané ustanovení vykládat tak, že doba trvání smlouvy, uzavřené před nabytím účinnosti nařízení


text:
č. 1370, by neměla přesáhnout dobu srovnatelnou s dobou 10 let, což dle našeho názoru může být doba cca do 12 let. Z dále rozvedených důvodů přitom nepřichází, dle našeho názoru, v úvahu kalkulovat s dobou 15 let ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 4 nařízení č Máme tedy za to, že z uvedených důvodů by měla být smlouva o veřejných službách v linkové dopravě uzavřená dne ukončena nejpozději cca na přelomu let 2017 a 2018, patrně by se tak mělo stát dodatkem ke smlouvě. Domníváme se, že pro využití postupu podle ustanovení čl. 4 odst. 4 nařízení č by se mělo ze strany dopravce jednat o investici natolik významnou a odlišující se od průběžné obnovy vozidlového parku, aby bylo materiálně odůvodněno využití výjimky z pravidla uzavírání smluv na stanovenou dobu. V opačném případě by taková smlouva mohla být při napadení jiným subjektem prohlášena za smlouvu, která není v souladu s právními předpisy EU. 5/14
 6 3. Doplnění Plánu dopravní obslužnosti území Zlínského kraje Pozn. Kapitola č. 7 Seznam použitých zkratek v původním plánu dopravní obslužnosti je tímto změněna na kapitolu č. 8. Seznam použitých zkratek" a nově je vložena kapitola č. 7 Otevírání trhu v železniční dopravě a přílohy č. 12 Dopravní terminály a č. 13 Poplatky za vjezdy na autobusová nádraží. Ostatní ustanovení a přílohy schváleného Plánu dopravní obslužnosti území Zlínský kraj na léta , zůstávají beze změn. 7. Otevírání trhu v železniční dopravě 7.1. Vývoj otevírání trhu v České republice Základní předpoklady byly uvedeny v Plánu dopravní obsluhy vlaky celostátní dopravy (MD ČR). Otevření trhu je v souladu s uzavřenou dlouhodobou smlouvou o závazku veřejné služby na období se společností České dráhy, a.s., která umožňuje Ministerstvu dopravy postupně otevřít až 75 % objednávaného rozsahu výkonů v dálkové dopravě. Smlouva zároveň obsahuje v příloze Plánu dopravní obsluhy vlaky celostátní dopravy výčet konkrétních linek, které nebudou do roku 2019 předmětem soutěže. Jedná se o linky: Ex 1 Praha /Otrokovice Ostrava Polsko, R 7 Praha České Budějovice Rakousko, R 13 Brno Břeclav Otrokovice Olomouc, R 22 Kolín Mladá Boleslav Česká Lípa Rumburk, R 23 Kolín Ústí nad Labem, R 25 Rakovník/Lužná u Rakovníka Chomutov Jirkov, N 28 Německo Praha Olomouc/Brno Polsko/Slovensko/Rakousko (noční vlaky). S ohledem na existující zkušenosti, zejména pokud vezmeme v úvahu obtíže spojené se snížením síťovosti a provázanosti veřejné železniční dopravy vzniklé uplatňováním zcela otevřeného přístupu bez koordinovaného harmonogramu v některých evropských státech (např. ve Velké Británii), se však jeví jako nezbytné stanovit harmonogram pro další pokračování zahájeného procesu otevírání trhu veřejných služeb v dálkové železniční dopravě podle 4 odst. 1 zákona č. 194/2010 Sb. Rovněž se jeví jako nezbytné sledovat způsob uspokojování přepravních potřeb komerčními dopravci a v návaznosti na vývoj trhu přijmout nezbytná opatření. Návrh Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Nařízení (ES) č. 1370/2007, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici, je projednávám v souvislosti s obecnými i specifickými cíli. Hlavním cílem dopravní politiky Evropské unie je vytvořit vnitřní trh dopravy, který přispěje k vysoké konkurenceschopnosti a harmonickému,


text:
vyváženému a udržitelnému rozvoji hospodářské činnosti. I navrhovaná novela staví potvrzením maximálních limitů pro přímé zadání Zlínský kraj do role povinného zadavatele nabídkového (výběrového) řízení v oblasti linkové dopravy. Původní harmonogram byl projednán otevírání trhu veřejných služeb v dálkové železniční dopravě, který vláda svým usnesením č. 423 z 8. června 2011 schválila. Prakticky však došlo k dílčím posunům a opakovaným úpravám. Aktualizovaný časový plán otevírání trhu byl schválený usnesením vlády ČR č. 758 ze dne 15. září Významnou skutečností, která se dotkla území Zlínského kraje, bylo uzavření smlouvy mezi Ministerstvem dopravy ČR a dopravcem České dráhy, a.s. v roce 2015 s těmito parametry: - předmět smlouvy jsou vlaky na lince R 13 Brno Břeclav Olomouc (kategorie Rx) - smlouva uzavřena dle Zákona 194/2010 Sb. dle 18 přímým zadáním - období plnění od jř 2015/16 na 10 let - tarif ČD TR 10 a na dotčeném úseku současně tarif IDS JMK - nová vozidla pořízena s dotací OPD a ČR (celkem 100%) 6/14
 7 - kompenzace stanovena detailně na 10 let (tabulky) - výpovědní lhůta 1 rok Předpoklady otevírání trhu ve Zlínském kraji V prosinci 2019 skončí přechodné období pro platnost smluv, uzavřených s drážními dopravci o zajištění veřejné dopravy v závazku veřejné služby před rokem Smlouva uzavřená mezi Zlínským krajem a dopravcem České dráhy, a.s. platí od ledna 2006 a byla pouze prodlužována dodatky k původní smlouvě a není uzavřena dle Nařízení ES (EU) 1370 / V rámci tohoto materiálu není proto uvažována další možnost, kterou je za stanovených podmínek přípustné prodloužení smluv uzavřených v letech na dobu 15 a více let. Základní možnost přímého uzavření smlouvy v oblasti železniční dopravy s výjimkou dopravy tramvajové, metra a popř. lanovek obsahuje čl. 5 odst. 6 nařízení, který dává příslušnému orgánu možnost přímo uzavřít smlouvu o veřejných službách s jedním vybraným dopravcem bez dalších podmínek. Jediným omezujícím pravidlem je, že takováto smlouva nesmí být uzavřena na dobu delší než je 10 let. Pokud má smlouva o veřejných službách charakter koncese na služby, představuje nabídkové řízení podle čl. 5 odst. 3 nařízení ES 1370/2007 standardní postup při výběru dopravce. Je založeno v zásadě na stejných obecných zásadách jako zadávání veřejných zakázek, tj. musí být (1) otevřené všem dopravcům, (2) spravedlivé, (3) transparentní a (4) nediskriminační. Při uzavírání smlouvy v nabídkovém řízení nebo přímo má příslušný orgán povinnost uveřejnit s ročním předstihem základní informace v Úředním věstníku EU. Zásadní vliv zde má nastavení společného postupu na mezikrajských regionálních železničních linkách: 280 Olomouc Hranice Vsetín Střelná; dotčené kraje Olomoucký a Zlínský; 330 Přerov Břeclav; dotčené kraje Olomoucký, Jihomoravský a Zlínský; 340 Brno Veselí nad Moravou Uherské Hradiště Staré Město; dotčené kraje Jihomoravský a Zlínský. Vymezení souborů pro přímé zadání/nabídkové řízení Návrh provozních souborů pro přímé zadání resp. nabídková řízení v regionální železniční osobní dopravě: provozní soubor Trakce 1 elektrická trakce čísla tratí 280 úsek Hustopeče nad Bečvou (mimo) - Střelná v délce 48,4 km trať číslo 300: úsek Věžky (mimo) - Kojetín (mimo), v délce 3,3 km 330: úsek Říkovice (mimo) - Moravský Písek (mimo),


text:
v délce 46,9 km 842 Horní Lideč Střelná v délce 2,5 km dopravní výkon (vlkm/rok) orientační hodnota kompenzace (tis.kč/rok) /14
 8 281: úsek Valašské Meziříčí - Rožnov pod Radhoštěm, v délce 13,5 km 303: úsek Kojetín (mimo) - Valašské Meziříčí, v délce 58,1 km 282: úsek Vsetín - Velké Karlovice, v délce 27,2 km 283: úsek Horní Lideč - Bylnice, v délce 19,1 km 305: úsek Kroměříž - Zborovice, v délce 16,6 km 2 motorová trakce 323: úsek Valašské Meziříčí - Hostašovice (mimo), v délce 5,6 km 331: úsek Otrokovice - Vizovice, v délce 24,6 km : úsek Veselí n. M. - Uherské Hradiště, v délce 12,2 km 340: Kunovice výhybka č. 20 Kunovice výhybka č.19, v délce 0,5 km 341: úsek Staré Město u UH - Vlárský průsmyk, v délce 68,6 km 341: úsek Újezdec u Luhačovic - Luhačovice, v délce 9,7 km 845 Vlárský průsmyk st. hranice Vlárský průsmyk. v délce 0,6 km Celkem vlkm/rok tis.kč/rok Dle smlouvy o závazku veřejné služby v drážní dopravě, uzavřené dle 269 odst. 2. zákona 513/1991 Sb., v platném znění číslo, 90/2006, v aktuálním znění dodatku č, 15 Smlouvy je na linkách Kojetín Valašské Meziříčí, Hulín Vizovice, Vizovice Uherské Hradiště Bojkovice a Valašské Meziříčí Rožnov pod Radhoštěm provozováno 6 vozidel PESA, pořízených na základě uzavřené smlouvy o dotaci mezi dopravcem a Úřadem Regionálni rady NUTS II Střední Morava, Dále na úseku tratě 323 u úseku Valašské Meziříčí Hostašovice (mimo) jsou nasazena vozidla řady pořízena z dotačního programu ROP Moravskoslezsko. 8/14
 9 7. 3. Předpokládaný harmonogram výběrových řízení v linkové dopravě V roce 2014 byly zahájeny přípravy veřejné zakázky s názvem "Zajištění dopravní obslužnosti Zlínského kraje veřejnou linkovou dopravou na období ". Projekt věcného obsahu a harmonogramu výběrových řízení na veřejnou linkovou dopravu ve Zlínském kraji a předběžné oznámení U s n e s e n í Rada Zlínského kraje Zastupitelstvo ZK schválilo základní body k veřejné zakázce a rozsahu DO: U s n e s e n í Zastupitelstvo Zlínského kraje 0669/Z20/16 schvaluje a) odůvodnění významné veřejné zakázky s názvem "Zajištění dopravní obslužnosti Zlínského kraje veřejnou linkovou dopravou na období ", dle přílohy č Z-P02; b) rozsah základní dopravní obslužnosti v průběhu doby plnění veřejné zakázky "Zajištění dopravní obslužnosti Zlínského kraje veřejnou linkovou dopravou na období " ve výši km ročně. Veřejná zakázka předpokládaný základní harmonogram dalších kroků Pro dodržení základních termínů veřejné zakázky s názvem "Zajištění dopravní obslužnosti Zlínského kraje veřejnou linkovou dopravou na období " je předpokládán základní harmonogram: a) zveřejnění zadávací dokumentace; termín do června 2016; b) řešení připomínek a dotazů uchazečů; termín do září 2016; c) výběr dopravce a uzavření smlouvy; termín do prosince 2016; d) zahájení provozu vybraného dopravce; termín leden /14
 10 Příloha č. 12 Dopravní terminály Významné dopravní terminály 1.1. Zlín,,aut. nádr. Vlastník / nájemce: BENT HOLDING, a.s./ ČSAD Vsetín, a. s. Lokalita: Autobusové nádraží se nachází na ulici Trávník v bezprostřední blízkosti železniční stanice, umožňující snadný přestup mezi oběma druhy dopravy, v docházkové vzdálenosti od centra města, a v blízkosti významných zastávek městské hromadné


text:
dopravy. Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 1532, z toho v závazku veřejné služby Počet spojů železniční dopravy / den: v X 53, v 6 a Popis stavu: Vybudování terminálu sleduje Město Zlín a má návaznost na rekonstrukci trati Otrokovice Zlín Vizovice a s ní související přestavbou železniční stanice Zlín střed. Případná rekonstrukce terminálu by měla být realizována veřejnoprávním subjektem, nikoli stávajícím vlastníkem, terminál by měl být provozován rovněž veřejnoprávním subjektem, aby došlo k odbourání nežádoucích poplatků za vjezdy a výjezdy autobusů, které požaduje stávající soukromý subjekt Vsetín,,aut. nádr. Vlastník / nájemce: Město Vsetín / ČSAD Vsetín, a. s. Lokalita: Autobusové nádraží se nachází na ulici Nádražní v bezprostřední blízkosti železniční stanice, umožňující snadný přestup mezi oběma druhy dopravy, v docházkové vzdálenosti od centra města. Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 1055, z toho v závazku veřejné služby Počet spojů železniční dopravy / den: v X 84, v 6 67, v Popis stavu: Záměr města na vybudování nového terminálu v odsunuté poloze v přímé návaznosti na připravovanou rekonstrukci železniční stanice je předpokládáno komplexní řešení a provázání obou nádraží. Terminál by měl být provozován veřejnoprávním subjektem, aby došlo k odbourání nežádoucích poplatků za vjezdy a výjezdy autobusů, které požaduje stávající soukromý subjekt. Vybudování tohoto terminálu může napomoci lepším výsledkům Studie proveditelnosti modernizace trati 280 Horní Lideč st. hr. Hranice na Moravě Valašské Meziříčí,,aut. st. Vlastník / nájemce: bent Holding a. s. / ČSAD Vsetín, a. s. Lokalita: Autobusové stanoviště se nachází na ulici Zašovská v blízkosti hlavního průtahu městem ulice Vsetínská (silnice I / 57) v docházkové vzdálenosti od centra města. Autobusové nádraží nemá přímou vazbu na stanoviště linek MHD, od nějž je vzdáleno cca 650 m, ještě horší je vazba na železniční stanici, která je významným uzlem železniční dopravy východní Moravy (vzdálenost cca mpočet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 510, z toho v závazku veřejné služby 501. Počet spojů železniční dopravy / den: v X 117, v 6 88, v Popis stavu: Město Valašské Meziříčí má velký zájem o vybudování nového terminálu ve zcela jiné lokalitě v přímém sousedství železniční stanice. Zastupitelstvo města schválilo záměr odkupu pozemků pro jeho vybudování. Terminál by měl být provozován veřejnoprávním subjektem, aby došlo 10/14
 11 k odbourání nežádoucích poplatků za vjezdy a výjezdy autobusů, které požaduje stávající soukromý subjekt. Doporučuje se zvážit rovněž dopravní opatření pro zvýšení bezpečnosti cestujících při přecházení silnice III. třídy mezi výpravní budovou železniční stanice a terminálem autobusů (lávka, podchod, SSZ). Vybudování tohoto terminálu může napomoci lepším výsledkům Studie proveditelnosti modernizace trati 280 Horní Lideč st. hr. Hranice na Moravě Holešov,,žel. st. Vlastník / nájemce: Město Holešov / KRODOS Servis a.s. Lokalita: Autobusové stanoviště se nachází při průtahu silnice II / 438 v přímém sousedství železniční stanice, což umožňuje snadný přestup mezi oběma druhy dopravy. Přestože centrum města je vzdáleno cca 700 m a je tedy již na hranici přijatelné docházkové vzdálenosti, lze považovat polohu stanoviště za vyhovující. Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 471, z toho v závazku veřejné služby 466.


text:
Počet spojů železniční dopravy / den: v X 41, v 6 24, v Popis stavu: Město Holešov má zájem o vybudování nového terminálu v přímé návaznosti na železniční stanici (obdoba již vybudovaného terminálu Uherský Brod) v mírně odsunuté poloze proti stávajícímu terminálu. Současné nádraží má v pronájmu společnost KRODOS SERVIS, smluvní podmínky však Městu Holešov neumožňují nájemní smlouvu jednostranně vypovědět. Terminál by měl být provozován veřejnoprávním subjektem, aby došlo k odbourání nežádoucích poplatků za vjezdy a výjezdy autobusů, které požaduje stávající soukromý subjekt Dolní Lhota Vlastník / nájemce: Obec Dolní Lhota Lokalita: Nachází se u křižovatky silnic II / 492 a III / 4921 na návsi před obecním úřadem. Důležitý přestupní terminál v oblasti Luhačovicka, kde se prolínají vazby mezi linkami ve směrech Zlín, Luhačovice, Valašské Klobouky a Slavičín. Terminál je hojně využíván pro přestupy mezi spoji propojujícími tato důležitá centra oblasti. Poplatek za vjezd v současnosti: bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 70, z toho v závazku veřejné služby 68. Popis stavu: Velký zájem Obce Dolní Lhota o rekonstrukci stávající přestupní zastávky na moderní dopravní terminál. Obec má zpracovánu projektovou dokumentaci a pozemky jsou ve vlastnictví Obce. V současnosti se jedná o nejlépe připravený terminál, který by mohl být nejdříve nachystán k realizaci. Podmínka čtyř směrů splněna (Zádveřice, Luhačovice, Valašské Klobouky, Slavičín) Vizovice,,žel. st. Vlastník / nájemce: Město Vizovice a Česká republika s právem hospodaření SŽDC, s. o. Lokalita: V současnosti je hlavní autobusová zastávka na náměstí a nemá vazbu na železniční stanici, která je cca 1 km vzdálena. Město Vizovice je obcí s rozšířenou působností, tudíž spádovým centrem oblasti. Jak samotné město, tak okolní obce mají zájem na vybudování nového terminálu u železniční stanice, který by umožnil návaznost mezi železniční a veřejnou linkovou dopravou. V minulosti v této věci svolaly obce jednání. 11/14
 12 Poplatek za vjezd v současnosti: není v provozu, stanoviště Vizovice, nám., bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: v současnosti není v provozu, stávající zastávka Vizovice, nám., 183, z toho v závazku veřejné služby 181. Počet spojů železniční dopravy / den: v X 36, v 6 a Popis stavu: Zájem Města Vizovice i okolních obcí o realizaci terminálu v bezprostřední návaznosti na železniční stanici z důvodu velkého dopravního zatížení silnice I / 49 a značným zdržením, které na této silnici ve špičkách vznikají. S terminálem je uvažováno i ve Studii proveditelnosti Modernizace trati Otrokovice Vizovice. Jeho realizace přispěje k lepšímu využití modernizované železniční tratě a současně povede ke snížení počtu vozidel na přetížené silnici I / 49. Podmínka čtyř směrů je však problematická (Zlín, Vsetín, Valašská Polanka), bylo by na zvážená, zda dát např. Ublo jako samostatný směr Střílky,,nám. Vlastník / nájemce: Zlínský kraj ve správě ŘSZK, p. o. Lokalita: Nachází se u průtahu silnice II / 432 v centru obce. Přestupní uzel v oblasti Koryčanska, zajišťující přestupní vazby ve směrech Kroměříž, Uherské Hradiště, Koryčany a Brno. Vybudování terminálu umožní zlepšení podmínek pro přestupování mezi těmito důležitými relacemi. Poplatek za vjezd v současnosti: bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu


text:
2013 / 2014: 112, z toho v závazku veřejné služby 96. Popis stavu: Návrh KOVEDu na rekonstrukci stávající přestupní zastávky v obci. Ze všech uvedených terminálů považuji za nejméně významné a přínosné. Podmínka čtyř směrů je splněna (Brno, Kroměříž, Uherské Hradiště, Koryčany) Bystřička,,žel. st. Vlastník / nájemce: Obec Bystřička a částečně soukromí vlastníci Lokalita: Nachází se u silnice I / 57 v bezprostřední blízkosti železniční zastávky. Důležitý přestupní bod mezi linkami veřejné linkové dopravy a rovněž ve vazbě na dopravu železniční. Nachází se navíc jako důležitý přístupový bod k rekreační oblasti Bystřička. Vybudování terminálu přispěje k omezení souběhů železniční a veřejné linkové dopravy v úseku Vsetín Bystřička Valašské Meziříčí a zjednoduší přípravu výběrových řízení v této oblasti. Poplatek za vjezd v současnosti: bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 233, z toho v závazku veřejné služby 230. Počet spojů železniční dopravy / den: v X 31, v 6 a Popis stavu: Návrh KOVEDu na rekonstrukci zastávky, kde dochází k přestupům mezi autobusy navzájem a také mezi vlaky a autobusy. Vybudování tohoto terminálu může napomoci lepším výsledkům Studie proveditelnosti modernizace trati 280 Horní Lideč st. hr. Hranice na Moravě. Podmínka čtyř směrů je splněna (Vsetín, Valašské Meziříčí, Mikulůvka, Valašská Bystřice). 12/14
 13 1.9. Horní Lideč,,žel. st. Vlastník / nájemce: Obec Horní Lideč, České dráhy, a. s., Česká republika ve správě Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových a malou částí soukromá společnost. Lokalita: Obratiště se nachází na silnici III/ příjezdná silnice k železniční stanici v přímé návaznosti na železniční stanici Horní Lideč. V současnosti slouží, kromě této zastávky, i blízká zastávka Horní Lideč, u žel. st., která leží na silnici I / 49 před objektem výpravní budovy. V případě vybudování terminálu je vhodné pro lepší přehlednost převést všechny autobusové spoje do tohoto terminálu a zastávku na silnici I / 49 zrušit. Poplatek za vjezd v současnosti: bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 95, z toho v závazku veřejné služby 95. Počet spojů železniční dopravy / den: v X 72, v 6 57, v Popis stavu: Návrh KOVEDu na rekonstrukci zastávky, kde dochází k přestupům mezi autobusy navzájem a také mezi vlaky a autobusy. Vybudování tohoto terminálu může napomoci lepším výsledkům Studie proveditelnosti modernizace trati 280 Horní Lideč st. hr. Hranice na Moravě. Současný stav je nevyhovující. Podmínka čtyř směrů je splněna (Valašská Polanka, Valašské Klobouky, Francova Lhota, Lačnov) Hulín,, žel. st. Vlastník / nájemce: Město Hulín. Lokalita: Obratiště se nachází na místní komunikaci před vstupem do vlakového nádraží přímá vazba na železnici. Poplatek za vjezd v současnosti: bezplatné Počet spojů dle jízdního řádu 2013 / 2014: 3, v závazku veřejné služby 3, předpokládá se zásadní rozšíření provozu zajížděním autobusů v relaci Kroměříž Hulín, možné usnadnění dopravy zaměstnanců do SPZ Holešov. Počet spojů železniční dopravy / den: v X 128, v 6 92, v Popis stavu: Návrh KOVEDu na rekonstrukci zastávky, kde může být zaveden přestupní vazba mezi autobusy navzájem a také mezi vlaky a autobusy. Vybudování tohoto terminálu může napomoci lepší dopravě zaměstnanců do SPZ Holešov.