text:
držitele, typu a druhu vozidla nebo RZ, ale vozidlo nadále zůstává zařazeno v Seznamu a nadále splňuje podmínky zvláštního předpisu 4) (např. převod vozidla jiné složce IZS v rámci kraje, změna RZ), není jej nutné vyřazovat ze Seznamu dle čl. 5. (Při převodu vozidla s výjimkou z pojištění odpovědnosti mezi kraji se postupuje dle čl. 5.) (2) Ke dni vzniku změny údajů podle čl. 6 odst. 1 se pro uvedené vozidlo vyplní nová žádost o zařazení podle čl. 2 (neplatí pro HZS kraje) s vyznačením aktualizovaných údajů a zašle na HZS kraje. Nové potvrzení výjimky se nevydává. (3) Ke dni vzniku změny v údajích podle čl. 6 odst. 1 provede HZS kraje aktualizaci údajů o vozidle v seznamu podle čl. 3 a odešle tuto změnu na Ministerstvo financí podle čl. 3 odst. 3. Čl. 7 Úprava poplachového plánu IZS kraje Při zpracování poplachového plánu IZS kraje nebo při jeho novelizaci se do textové části uvede věta: Hasičský záchranný sbor kraje zpracovává a vede aktuální seznam vozidel s výjimkou z pojištění odpovědnosti.. Čl. 8 Závěrečná ustanovení (1) Pro případ šetření pojistné události související s provozem vozidla s výjimkou z pojištění odpovědnosti archivuje HZS kraje žádost dle čl. 2 a výpis dle čl. 3 spolu s částí A potvrzení o vyřazení podle čl. 5 odst. 3. (2) Schéma vzájemné komunikace mezi dotčenými subjekty je uvedeno v příloze č. 2 tohoto pokynu. Čl. 9 Zrušovací ustanovení Pokyn generálního ředitele HZS ČR a náměstka ministra vnitra č. 29/2004, kterým se stanoví způsob a podmínky vedení Seznamu vozidel složek integrovaného záchranného systému s výjimkou z pojištění odpovědnosti, se zrušuje. Čl. 10 Účinnost Tento pokyn nabývá účinnosti dnem vydání. Čj. MV /PO-IZS-2015 Obdrží: HZS krajů Záchranný útvar HZS ČR SOŠ PO a VOŠ PO MV-generální ředitelství HZS ČR Generální ředitel HZS ČR brig. gen. Ing. Drahoslav Ryba v. r.
 5 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 5 Žádost o zařazení vozidla složky IZS do Seznamu vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti VZOR č. 1a Poučení: Do žádosti se uvádějí všechna vozidla, jejichž držitelem je složka IZS, která splňují podmínky zvláštního předpisu 1) pro udělení výjimky z povinnosti uzavřít pojistnou smlouvu dle tohoto zvláštního předpisu 1), s výjimkou vozidel obcí provozovaných jednotkami SDH obcí. Název složky IZS / (držitele vozidla)... Sídlo.. IČ... Statutární zástupce složky IZS..., telefon:.. jméno a příjmení Žádám o zařazení zde uvedených vozidel do Seznamu: Druh vozidla / název zásahového požárního automobilu RZ Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie / podvozku) Zavazuji se pro případ, že u výše uvedených vozidel dojde ke změně údajů rozhodných pro přiznání výjimky z povinnosti uzavřít pojistnou smlouvu dle zvláštního předpisu 1), bezodkladně sdělit tuto skutečnost HZS kraje. 3. Přílohou žádosti o zařazení vozidla je kopie osvědčení o registraci vozidla část II. (velký technický průkaz). 4. Čestně prohlašuji, že výše uvedená vozidla nejsou využívána k podnikání. V dne.. Podpis statutárního zástupce složky IZS 1) 5 odst. 1 písm. b) a c) zákona č. 168/ 1999 Sb.,


text:
o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů. Uvede se druh vozidla podle technického průkazu, např. OSOBNÍ AUTOMOBIL a u zásahových požárních automobilů také jejich označení podle bodu 41 přílohy č. 1 vyhlášky č. 35/2007 Sb., o technických podmínkách požární techniky, ve znění vyhlášky č. 53/2010 Sb.
 6 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 6 Žádost o zařazení vozidla obce provozovaného jednotkou SDH obce do Seznamu vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti VZOR č. 1b Poučení: Do žádosti se uvádějí všechna vozidla obce provozovaná jednotkou SDH obce, která splňují podmínky zvláštního předpisu 1) pro udělení výjimky z povinnosti uzavřít pojistnou smlouvu dle tohoto zvláštního předpisu 1).. Název obce (držitele vozidla)... Sídlo.. IČ... Starosta obce..., telefon:.. jméno a příjmení Žádám o zařazení zde uvedených vozidel do Seznamu: Druh vozidla / název zásahového požárního automobilu RZ Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie / podvozku) Zavazuji se pro případ, že u výše uvedených vozidel dojde ke změně údajů rozhodných pro přiznání výjimky z povinnosti uzavřít pojistnou smlouvu dle zvláštního předpisu 1), bezodkladně sdělit tuto skutečnost HZS kraje. 3. Přílohou žádosti o zařazení vozidla je kopie osvědčení o registraci vozidla část II. (velký technický průkaz). 4. Čestně prohlašuji, že výše uvedená vozidla jsou provozovaná jednotkou SDH obce a splňují stanovené technické podmínky 2) pro zařazení do vybavení jednotky SDH obce. V dne.. Podpis starosty obce 1) 5 odst. 1 písm. b) a c) zákona č. 168/ 1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů. 2) 8 odst. 1 vyhlášky č. 247/2001 Sb., o organizaci a činnosti jednotek požární ochrany. Uvede se druh vozidla podle technického průkazu, např. OSOBNÍ AUTOMOBIL a u zásahových požárních automobilů také jejich označení podle bodu 41 přílohy č. 1 vyhlášky č. 35/2007 Sb., o technických podmínkách požární techniky, ve znění vyhlášky č. 53/2010 Sb., např. CAS 20/4000/240 S 2 T.
 7 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 7 Žádost o vyřazení vozidla ze Seznamu vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti VZOR č. 2 Název složky IZS / obce (držitele vozidla).. Sídlo.. IČ... Statutární zástupce složky IZS / starosta obce *., telefon:. jméno a příjmení Žádám o vyřazení zde uvedených vozidel ze Seznamu: Druh vozidla / název zásahového požárního automobilu RZ Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie / podvozku) V dne.. Podpis statutárního zástupce složky IZS / starosty obce * Nehodící se škrtněte.
 8 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 8 VZOR č. 3 Potvrzení o výjimce z pojištění odpovědnosti z provozu vozidla odevzdává se orgánu evidence nejpozději do pěti pracovních dnů ode dne převzetí Držitel vozidla RZ... Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie nebo podvozku).... Vozidlo splňuje

type: other


text:
podmínky 5 odst. 1 písm. b) nebo písm. c) zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů, a vztahuje se na něj výjimka z povinnosti uzavřít pojistnou smlouvu dle 5 tohoto zákona. Vydal Platí od Podpis oprávněné osoby a razítko HZS kraje
 9 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 9 VZOR č. 4 Potvrzení o vyřazení vozidla ze Seznamu vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti Část A zakládá se u HZS kraje Držitel vozidla RZ.... Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie nebo podvozku).... Vozidlo bylo vyřazeno ze Seznamu vozidel s výjimkou z pojištění odpovědnosti ke dni.. Vydal Dne Podpis oprávněné osoby a razítko HZS kraje zde odstřihněte Potvrzení o vyřazení vozidla ze Seznamu vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti Část B HZS kraje zasílá orgánu evidence nejpozději do deseti pracovních dnů ode dne vydání Držitel vozidla... RZ.. Série a číslo technického průkazu VIN (u starších vozidel číslo karoserie nebo podvozku).. Vozidlo nesplňuje podmínky 5 odst. 1 písm. b) nebo písm. c) zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů, a bylo vyřazeno ze Seznamu vozidel s výjimkou z pojištění odpovědnosti. Vydal Dne Podpis oprávněné osoby a razítko HZS kraje
 10 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 10 Seznam vozidel složek IZS s výjimkou z pojištění odpovědnosti a) vozidla jednotek požární ochrany s výjimkou vozidel SDH obcí dle písm. e) Poslední aktualizace dne: VZOR č. 5 pořadí datum zařazení držitel vozidla s adresou typ a druh vozidla RZ série a číslo TP VIN-kód b) vozidla Policie České republiky Poslední aktualizace dne: pořadí datum zařazení držitel vozidla s adresou typ a druh vozidla RZ série a číslo TP VIN-kód c) vozidla poskytovatele zdravotnické záchranné služby Poslední aktualizace dne: pořadí datum zařazení držitel vozidla s adresou typ a druh vozidla RZ série a číslo TP VIN-kód d) vozidla ostatních složek IZS Poslední aktualizace dne: pořadí datum zařazení držitel vozidla s adresou typ a druh vozidla RZ série a číslo TP VIN-kód e) vozidla SDH obcí Poslední aktualizace dne: pořadí datum zařazení držitel vozidla s adresou typ a druh vozidla RZ série a číslo TP VIN-kód
 11 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 11 P ř í l o h a č. 1 k Pokynu GŘ HZS ČR č. 8/2016 Požadavky na zásahové požární automobily Zařazené do Seznamu v souladu s čl. 3 odst. 5 písm. c) Použitý požární automobil pořízený výhradně pro potřeby jednotek SDH obcí, získaný nákupem nebo darem ze zemí EU, bez použití zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, splňují následující požadavky: a) automobil byl výrobcem konstruován a


text:
vyroben pro účely požární ochrany, pro použití v hasičské jednotce v zemi EU a nebyl podroben podstatným změnám nebo úpravám za účelem pozměnění jeho původního výkonu, účelu nebo typu, b) pokud je automobil vybaven požárním čerpadlem, pak je celá čerpací jednotka (požární čerpadlo, zavodňovací zařízení a pokud je, tak také pěnotvorné zařízení) plně funkční. Pokud držitel vozidla nemá protokol o zkoušce požárního čerpadla s uvedenou hodnotou jmenovitého průtoku, pak jej vyžádá na vlastní náklady na pracovištích s potřebnou měřicí technologií. Hodnota jmenovitého průtoku požárního čerpadla je výkonový parametr podstatný pro tvorbu národního označení, c) pro elektrická zařízení a rozvody 230 a 400 V, pokud jsou součástí automobilu, jsou vystaveny příslušné doklady včetně platné revizní zprávy, d) barevné provedení automobilu odpovídá bodům 36, 37, 41, 42 a 43 přílohy č. 1 vyhlášky č. 35/2007 Sb., o technických podmínkách požární techniky, ve znění vyhlášky č. 53/2010 Sb. Současně je na přední části karosérie kabiny osádky pod předním oknem umístěn nápis HASIČI o výšce písma 100 až 200 mm, e) kompatibilita vozidla s další požární technikou a věcnými prostředky PO - spojky na hrdlech a požárním příslušenství jsou v provedení Storz v hodnotách 75, 52, případně 25 mm, - spojky použité na prostředcích sacího řádu jsou závitové 110 nebo 125 mm. Sací hrdlo požárního čerpadla může být vybaveno přechodem, f) veškeré instruktážní a příkazové nápisy na vozidle jsou provedeny v českém jazyce.
 12 Sbírka interních aktů řízení generálního ředitele HZS ČR - částka 8/2016 Strana 12 P ř í l o h a č. 2 k Pokynu GŘ HZS ČR č. 8/2016


text:
PČR, PS 1993-1996, tisk 19, část č. 1
 /původně tisk 174 České národní rady/
 poslanců J. Holuba a dalších na vydání zákona ČNR na vydání zákona o stavebním spoření a o státní podpoře stavebního spoření
 poslanců ČNR Josefa Holuba, Reného Háby, Miloše Skočovského, Josefa Valenty, Jiřího Vačkáře, Josefa Ullmanna, Richarda Mandelíka, Jiřího Maryta, Pavla Šafaříka a Vítězslava Sochora
 na vydání zákona o stavebním spoření a o státní podpoře stavebního spoření
 České národní rady č....... ze dne...... 1992
 (1) Tento zákon stanoví podmínky provozování stavebního spoření se státní finanční podporou (dále jen "stavební spoření"), jako specifické formy spoření účelově orientované na řešení bytových potřeb občanů, vymezuje postavení, práva a povinnosti jednotlivých subjektů účastnících se stavebního spoření. Těmito subjekty jsou ministerstvo financí České republiky (dále jen "ministerstvo"), účastník stavebního spoření (dále jen "účastník") a provozovatel stavebního spoření ve smyslu § 3 tohoto zákona.
 (2) Zákon současně upravuje poskytování státní finanční podpory [§ 5 odst. 3 písm. d zákona ČNR č. 576/1990 Sb. o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla)] (dále jen "státní podpora") účastníkům, stanoví podmínky poskytování státní podpory, její evidence, postupy v případě neplnění podmínek, nároky a povinnosti subjektů uvedených v odstavci 1.
 (1) Stavební spoření je účelové spoření spočívající:
 a) v přijímání vkladů [§ 1 odst. 2 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách] od účastníků,
 b) v poskytování úvěrů [§ 1 odst. 2 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách] účastníkům,
 c) v poskytování státní podpory,
 které splňuje podmínky stanovené tímto zákonem.
 (2) Označení "stavební spoření" lze používat pouze pro formu spoření upravenou tímto zákonem. Nesmí být používáno pro jiné formy provozované na podobných principech bez státní podpory.
 (1) Provozovatelem stavebního spoření může být pouze specializovaná banka [§ 1 odst. 1 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách] se sídlem v České republice zřízená výhradně za účelem provozování stavebního spoření (dále jen "stavební spořitelna"). Název stavební spořitelna smí používat pouze takto zřízená banka.
 (2) Podmínkou pro provozování stavebního spoření je získání povolení ministerstva.
 (3) V případě zneužití názvu stavební spoření či stavební spořitelna, při použití klamavé reklamy především nabídkou nesplnitelných podmínek a při ohrožení důvěry veřejnosti ve stavební spoření, může ministerstvo uložit pokutu do výše 10 milionů Kčs při současném nařízení okamžité nápravy napadeného stavu.
 (1) Účastníkem stavebního spoření může být jen fyzická osoba s trvalým pobytem na území České republiky, která uzavře se stavební spořitelnou písemnou smlouvu [§ 43 a násl. občanského zákoníku] o stavebním spoření (dále jen "smlouva").
 (2) Za nezletilé účastníky mohou smlouvu uzavřít jejich zákonní zástupci.
 (2) Podle všeobecných obchodních podmínek stavební spořitelny má po určité době účastník nárok na úvěr ze stavebního spoření na financování bytových potřeb (dále jen "úvěr") za předpokladu zajištění jeho návratnosti.
 (3) Účastník má nárok i na státní podporu při splnění podmínek stanovených tímto zákonem.
 (4) Úvěr smí být stavební spořitelnou poskytnut a účastníkem použit pouze na financování bytových potřeb ve smyslu § 6 tohoto zákona.
 (5) Stavební spořitelna provádí podle potřeby kontrolu účelovosti použití poskytnutého úvěru. V případě zjištění použití úvěru na jiné než


text:
bytové potřeby je oprávněna požadovat okamžité vrácení celkové částky poskytnutého úvěru nebo její části použité v rozporu s účelem úvěru.
 (6) Délka čekací doby na poskytnutí úvěru je závislá na podmínkách konkrétní stavební spořitelny a je stanovena ve smlouvě. Nesmí však být kratší než 24 měsíců.
 (7) Náležitosti smluv o stavebním spoření, kromě obecných náležitostí stanovených občanským zákoníkem, stanoví ministerstvo.
 (8) Stavební spořitelna může podmínit uzavření smlouvy povinností účastníka sjednat životní pojištění pro zabezpečení závazků vyplývajících ze smlouvy v případě invalidity či smrti účastníka. Povinnost uzavřít pojištění a s tím spojené podmínky se uvádějí ve smlouvě.
 (1) Financováním bytové potřeby účastníka se rozumí:
 b) výstavba nebo koupě stavby pro bydlení [§ 40 odst. 1 vyhlášky č. 83/1976 Sb. o obecných technických požadavcích na výstavbu, ve znění pozdějších předpisů],
 c) získání stavebního pozemku,
 d) změna [§ 1 vyhlášky č.85/1976 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení a stavebního řádu, ve znění pozdějších předpisů], modernizace a údržba [§ 86 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů] bytu, stavby pro bydlení nebo její části, včetně úhrady případného podílu na úpravách společných částí,
 e) stavební úprava [§ 1 odst. 3 písm. c vyhlášky č. 85/1976 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení a stavebním řádu, ve znění pozdějších předpisů] nebytového prostoru na byt,
 (2) Bytová potřeba účastníka na kterou stavební spořitelna poskytne ze stavebního spoření úvěr se musí nacházet na území České republiky.
 Povolení k provozování stavebního spoření
 Stavební spořitelna ucházející se o povolení k provozování stavebního spoření podává písemnou žádost ministerstvu. Souhlas uděluje ministerstvo v dohodě s ústřední bankou České republiky. Podmínky za nichž se vydává povolení k provozování stavebního spoření stanoví obecně závazným předpisem ministerstvo v dohodě s ústřední bankou České republiky.
 Všeobecné obchodní podmínky stavebního spoření je stavební spořitelna povinna zveřejňovat vhodným způsobem před zahájením provozování stavebního spoření a musejí obsahovat minimálně tyto údaje:
 b) postup při vyřizování smluv, úročení vkladů a úvěrů, délka čekacích lhůt na úvěr,
 c) struktura stavebního spoření, předpoklady a postup při poskytování úvěrů,
 d) řízení při navrácení vkladů vypovězených smluv
 e) postup při vyřizování smluv v případě zastavení provozu stavební spořitelnou nebo při odnětí povolení k provozování stavebního spoření povolujícím orgánem.
 (1) Účastník nesmí po dobu spoření podle jedné smlouvy uzavřít další smlouvu o stavebním spoření se státní podporou.
 (2) Doba spoření začíná dnem uzavření smlouvy a končí poskytnutím úvěru nebo vyplacením státní podpory.
 (3) Stavební spořitelny jsou povinny poskytovat ministerstvu údaje podle podmínek a v termínech stanovených v povolení k provozování stavebního spoření.
 (4) Stavební spořitelna sděluje ministerstvu jméno účastníka, adresu jeho trvalého bydliště, rodné číslo, datum vzniku a zániku smlouvy, dobu započetí a ukončení spoření.
 (1) V rámci provozování stavebního spoření může stavební spořitelna kromě přijímání úspor a poskytování úvěru účastníkům provozovat pouze tyto činnosti:
 a) poskytovat komerční půjčky, které slouží k dřívější úhradě nákladů na řešení bytové potřeby dle § 5 v případech, kdy účastník nemá ještě nárok na poskytnutí úvěru ze stavebního spoření,
 b) poskytovat na komerčních principech jiné půjčky na financování činností v oblasti


text:
bytového hospodářství,
 c) přejímat záruky za půjčky, které by byla schopna stavební spořitelna podle tohoto zákona oprávněna sama poskytnout,
 e) poskytovat peněžní půjčky obchodním společnostem, na nichž má majetkový podíl
 f) pro poskytování komerčních půjček dle bodu a) a b) získávat potřebné zdroje od jiných věřitelů, úvěrových institucí či na finančním trhu vydáváním dluhopisů,
 g) jiné aktivity stavební spořitelny nejsou povoleny.
 (2) Podíl na obchodních společnostech dle bodu d) nesmí přesáhnout jednu třetinu základního jmění společnosti a 15% vlastního základního jmění stavební spořitelny. Pohledávky z půjček dle bodu a) a b) nesmějí překročit 15% průměrného stavu prostředků na vkladových účtech účastníků.
 (4) Stavební spořitelna může chybějící prostředky k poskytování úvěru účastníkům získat na přechodnou dobu na finančním trhu. Přitom tato doba nesmí být delší než jeden rok. Vyšší náklady s tím spojené nesmí stavební spořitelna promítnout do zhoršení podmínek pro účastníky stavebního spoření.
 (5) Stavební spořitelna může volné prostředky na vkladových účtech účastníků (včetně státní podpory) použít:
 (6) Průměrný objem takto použitých prostředků v běžném roce nesmí překročit 20% průměrného stavu prostředků na vkladových účtech účastníků.
 (8) Při porušení odstavce 1 nebo odstavce 5 ministerstvo podle míry neoprávněného prospěchu uloží stavební spořitelně povinnost odvést do státního rozpočtu prostředky získané z nepovoleného podnikání a pokutu až do výše 1 milionu Kčs.
 (9) V případě, že podíl dle odstavce 6 bude překročen, je stavební spořitelna povinna neprodleně přijmout nápravná opatření. Pokud překročení bude trvat déle než tři měsíce, ministerstvo:
 a) uloží pokutu až do výše 10 milionů Kčs,
 b) požádá o výměnu orgánů stavební spořitelny,
 c) ustanoví správce do volby nových orgánů,
 d) odejme povolení k provozování stavebního spoření.
 (1) V případě úmrtí účastníka přecházejí práva a povinnosti vyplývající ze stavebního spoření na dědice jenom v tom případě, že se dohodnou na jejich převedení na jednoho z nich. Převedení práv a povinností na jednoho z dědiců musí být doloženo notářským zápisem o vypořádání dědických nároků.
 (2) Pokud se dědicové nedohodnou na převzetí práv a povinností ze stavebního spoření dle odstavce 1, vyplatí jim spořitelna naspořenou částku, včetně úroků i státní podpory, na něž mají nárok ke dni ukončení spoření. Dnem ukončení spoření je den provedení výplaty.
 (3) Z hlediska nároku na státní podporu se v případě dědictví nepřihlíží k tomu, zda byly původním účastníkem spoření dodrženy podmínky stavebního spoření. Výše státní podpory se stanoví podle skutečné doby a výše spoření.
 (2) Poskytovaná záloha státní podpory činí 25% z ročně uspořené částky, maximálně však z částky 18 000,- Kčs, t.j. 4 500,- Kčs ročně.
 (3) Částka přesahující maximální hranici podporované úspory v jednom roce se z hlediska posuzování nároků účastníka na státní podporu převádí do následujícího roku spoření.
 (1) Na připsání roční zálohy státní podpory na účet má nárok každý účastník podle v příslušném roce skutečně uspořené částky.
 (5) V případě neúplnosti žádosti nebo pochybností o správnosti vykazovaných údajů je ministerstvo oprávněno vyžadovat doplnění.
 (1) Do doby vyplacení jsou připsané zálohy státní podpory na účtě účastníka pouze evidované.
 (2) Na vyplacení státní podpory má nárok účastník za předpokladu splnění podmínek stanovených tímto zákonem.


text:
(3) V případě, že nebude účastník požadovat úvěr, je předpokladem pro výplatu podpory skutečnost, že po dobu pěti let s vkladem nenakládal. Pokud tato podmínka není splněna, ztrácí účastník nárok na výplatu státní podpory a na jeho účtě evidovaná částka státní podpory se v plné výši vrátí ministerstvu.
 (4) Obdobně se postupuje v případě, kdy účastník bude žádat o úvěr. Po uplynutí minimální čekací doby v délce 24 měsíců dle § 5 odst. 6 může účastník podle podmínek konkrétní stavební spořitelny získat úvěr za předpokladu, že naspoří smluvně sjednanou částku. Nárok na výplatu státní podpory má účastník jen za skutečnou dobu spoření. Nedodrží-li stanovenou čekací dobu, nárok na podporu ztrácí.
 (5) Okamžikem uplynutí pětileté čekací lhůty nebo poskytnutím úvěru stavební spoření končí. Chce-li účastník pokračovat ve stavebním spoření, musí uzavřít novou smlouvu.
 Povinnost stavební spořitelny
 (1) Stavební spořitelna je povinna v průběhu spoření sledovat, zda účastníkovi trvá nárok na státní podporu. Pokud tento nárok z důvodu neplnění podmínek smlouvy nebo jejího vypovězení zanikl, stavební spořitelna další státní podporu neinkasuje a je povinna příslušnou částku přijatých záloh státní podpory vrátit ministerstvu nejpozději do dvou měsíců od zjištění důvodů pro vrácení.
 (2) Stavební spořitelna je povinna zabezpečit evidenci zrušených smluv. Dále je povinna v pravidelných intervalech alespoň čtyřikrát ročně kontrolovat, zda jsou ukládány sjednané úložky a plněny podmínky smlouvy.
 (3) Stavební spořitelna je rovněž povinna vrátit neoprávněně inkasované zálohy státní podpory nejpozději do dvou měsíců od data, kdy zjistí, že nastaly důvody pro její vrácení.
 (1) Státní podpora se eviduje až do jejího vyplacení účastníkovi nebo vrácení ministerstvu na účtě vlastníka tak, aby bylo možno kdykoli vyčíslit její výši a úročí se stejnou sazbou, jako základní vklad účastníka.
 (2) V případě vrácení státní podpory se z ní vzniklé úroky ponechávají účastníkovi.
 (1) Kontrolu používání státní podpory provádí ministerstvo [§ 20 zákona ČNR č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla)], případně jím zvlášť pověřený státní orgán.
 (2) Za tím účelem je ministerstvo oprávněno vyžadovat od stavební spořitelny všechny údaje nezbytné k ověření výše poskytnuté státní podpory, jejího rozúčtování na účty účastníků a dalších skutečností ovlivňujících využívání státní podpory.
 (3) Při předkládání uvedených údajů pověřeným pracovníkům ministerstva či pověřeného orgánu se na stavební spořitelny nevztahuje povinnost zachovávat bankovní tajemství [zákon č. 21/1992 Sb., o bankách].
 (4) Tímto zákonem není dotčen výkon bankovního dohledu ústřední banky České republiky [zákon č. 21/1992 Sb., o bankách].
 (5) 0 výsledcích prováděných kontrol se ministerstvo a ústřední banka České republiky vzájemně informují.
 (1) Ministerstvo je oprávněno od stavební spořitelny požadovat vrácení vyplacené části, případně celkově vyplacené státní podpory v případě porušení podmínek stanovených tímto zákonem bez ohledu na to, zda porušení zapříčinil účastník či stavební spořitelna.
 (2) Stavební spořitelna je povinna kromě vrácení státní podpory uhradit i pokutu ve výši 50% vracené částky. Pokutu stavební spořitelna neplatí v případě, že porušení podmínek zjistí sama a státní podporu vrátí bez vyzvání ministerstva.
 (3) V případě, že účastník sdělí stavební spořitelně nesprávné a nepravdivé údaje nebo jiným způsobem získá neoprávněně


text:
nárok na státní podporu, je stavební spořitelna oprávněna vymáhat vrácení vyplacené státní podpory i pokutu dle odst. 2 na účastníkovi.
 (4) Vrátit státní podporu a zaplatit pokutu musí stavební spořitelna nejpozději do dvou měsíců od vyzvání ministerstvem.
 (5) Nárok na vrácení státní podpory musí ministerstvo uplatnit.
 (6) Lhůta k uplatnění nároku činí jeden rok od zjištění, nejdéle však pět let od vzniku skutečnosti zakládající povinnost vrátit státní podporu.
 (7) Po dobu nejméně deseti let od ukončení spoření je stavební spořitelna povinna archivovat všechny doklady týkající se výplaty státní podpory. Tímto ustanovením nejsou dotčeny lhůty v případech, kdy jiné právní předpisy stanoví lhůty delší
 J. Holub v. r. J. Ullmann v. r.
 R.Hába v. r. R. Mandelík v. r.
 M. Skočovský v. r. P. Šafařík v. r.
 J. Valenta v. r. J. Maryt v. r.
 J. Vačkář v. r. V. Sochor v. r.


text:
I. Při řešení právních otázek musí soudy předložit vlastní argumentaci, kterou nelze zcela nahradit odkazem na názor vyslovený v odborné literatuře.
 II. Usnesení, kterými Ústavní soud odmítá ústavní stížnosti pro zjevnou neopodstatněnost, mají pro účely výkladu podústavních předpisů obvykle jen podpůrný význam, neboť Ústavní soud zásadně neposuzuje věcnou správnost napadených rozhodnutí.
 podle nálezu Ústavního soudu sp. zn. II.ÚS 1852/19, ze dne 30. 10. 2019
 1. Posuzovanou ústavní stížností se stěžovatelka domáhá zrušení v záhlaví uvedených rozhodnutí, neboť se domnívá, že jimi došlo k porušení jejího práva zaručeného čl. 36 odst. 1 Listiny základních práv a svobod (dále jen "Listina").
 2. Jak vyplynulo z ústavní stížnosti a vyžádaného spisu Obvodního soudu pro Prahu 1 sp. zn. 65 C 185/2015, stěžovatelka byla účastníkem rozhodčího řízení sp. zn. Rsp 1327/12 vedeného před Rozhodčím soudem při Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky. Protistranou byla Škoda Transportation, a. s. (vedlejší účastnice řízení před Ústavním soudem). V průběhu rozhodčího řízení stěžovatelka vznesla námitku podjatosti rozhodce, které nebylo rozhodčím soudem vyhověno. Následně proto podala žalobu dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení.
 3. V průběhu řízení o žalobě vydal rozhodčí soud rozhodčí nález, který stěžovatelka napadla žalobou dle § 31 zákona o rozhodčím řízení. Obvodní soud pro Prahu 1 proto přerušil řízení o žalobě na vyloučení rozhodce až do rozhodnutí o žalobě na zrušení rozhodčího nálezu s odůvodněním, že jedním z důvodů žaloby na zrušení rozhodčího nálezu je i podjatost rozhodce. Ústavní stížností napadeným usnesením Městský soud v Praze rozhodnutí Obvodního soudu pro Prahu 1 o přerušení řízení zrušil a řízení o žalobě na vyloučení rozhodce zastavil. Podle odvolacího soudu není dána pravomoc obecných soudů k rozhodnutí o vyloučení rozhodce za situace, kdy rozhodčí soud má vnitřní pravidla pro postup při podání námitky podjatosti a strany se dohodly, že tímto postupem nahradí postup dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení. Stěžovatelčino dovolání proti usnesení městského soudu Nejvyšší soud ústavní stížností napadeným usnesením odmítl.
 4. Stěžovatelka v ústavní stížnosti namítá, že se rozhodčí doložkou nevzdala záruk na nestrannost a nezávislost rozhodčího soudu. Ustanovení § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení je nadto podle jejího názoru kogentní s tím, že strany se sice mohou dohodnout na postupu pro vyloučení rozhodce, avšak taková dohoda nezbavuje kteroukoliv ze stran práva obrátit se v dané věci na nezávislý soud. Výklad obecných soudů stěžovatelka považuje nejen za rozporný s jazykovým zněním zákona, ale i za ústavně nekonformní, neboť má údajně za následek, že vnitřní pravidla rozhodčího soudu mají přednost před zákonem a mohou derogovat zákonem garantované právo účastníků řízení na to, aby podjatost rozhodce byla posouzena soudem.
 5. Bez ohledu na uvedené stěžovatelka dodává, že uzavřením rozhodčí doložky se soudního přezkumu nestrannosti soudce nevzdala. V souladu s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva totiž musí být vzdání se některých záruk spravedlivého procesu jednoznačné. Požadavek jednoznačnosti údajně nebyl naplněn, přičemž stěžovatelka se svého práva nemohla vzdát pouze implicitně tím, že uzavřela rozhodčí doložku. Uvedené podle stěžovatelky platí tím spíše za situace, kdy relevantní znění rozhodčího řádu


text:
sice obecně upravuje postup pro vyloučení rozhodce, ale neplyne z něj, že by byl vyloučen postup podle věty druhé § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení. Dle stěžovatelky se ostatně zmiňované ustanovení zjevně netýká dohod, kterými se strany obecně podřizují řádu určitého rozhodčího soudu, který obsahuje pravidla pro vyloučení rozhodce, tedy ani rozhodčí doložky. Dané ustanovení údajně dopadá výhradně na situace, kdy již vyšly najevo okolnosti relevantní pro vyloučení rozhodce, který se funkce rozhodce nevzdal. V takovém případě mají strany dle stěžovatelky možnost dohodnout se na postupu vedoucímu k možnému vyloučení rozhodce.
 6. Stěžovatelka dodává, že jí soudy odpírají nejen ochranu prostřednictvím žaloby dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení, ale i prostřednictvím žaloby dle § 31 téhož zákona, neboť Nejvyšší soud ve své judikatuře vyloučil, aby podjatost rozhodce byla důvodem ke zrušení rozhodčího nálezu. Tomu údajně odpovídá i rozsudek Městského soudu v Praze sp. zn. 21 Cm 32/2018 ze dne 20. 3. 2019 (vydaný ve věci žaloby stěžovatelky na zrušení předmětného rozhodčího nálezu). Stěžovatelka poukazuje na to, že Nejvyšší soud dezinterpretoval literaturu, na kterou v napadeném usnesení poukázal, neboť ta vycházela právě z toho, že podjatost rozhodce je uplatnitelná i v žalobě dle § 31 zákona o rozhodčím řízení.
 7. Výklad soudů podle stěžovatelky znemožňuje jakoukoli ochranu účastníků rozhodčího řízení proti vadným rozhodčím nálezům postrádajícím i základní atribut spravedlivého projednání věci, jaký nestrannost rozhodce představuje.
 8. Ústavní soud vyzval účastníky a vedlejší účastnici řízení k vyjádření k ústavní stížnosti.
 9. Městský soud v Praze se k ústavní stížnosti nevyjádřil.
 10. Nejvyšší soud odkázal na své rozhodnutí a vyjádřil přesvědčení, že ústavně zaručená práva stěžovatelky neporušil.
 11. Vedlejší účastnice řízení předně zdůraznila, že napadená rozhodnutí se týkají výhradně řízení o žalobě na vyloučení rozhodce dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení, Ústavní soud by se tak neměl vyjadřovat k tomu, v čem lze spatřovat důvod pro zrušení rozhodčího nálezu dle § 31 zákona o rozhodčím řízení.
 12. Vedlejší účastnice dále poukázala na usnesení Ústavního soudu sp. zn. III. ÚS 2266/09 ze dne 22. 10. 2009, podle kterého nelze za situace, kdy o námitce podjatosti rozhodce v rozhodčím řízení rozhodl orgán rozhodčího soudu, relevantně namítat, že zde nebylo žádné adekvátní ochrany. V rozhodčím řízení sp. zn. Rsp 1327/12 rozhodovalo o námitce podjatosti předsednictvo rozhodčího soudu. Šlo podle vedlejší účastnice o orgán k tomu povolaný dohodou stran, které se domluvily na použití pravidel rozhodčího soudu, v nichž byl upraven i postup při vyloučení rozhodce. Podle vedlejší účastnice stěžovatelka nebyla připravena o možnost namítat podjatost rozhodce, tuto možnost měla a využila ji, což mohlo vést ke sledovanému cíli, tedy k odvolání rozhodce příslušným orgánem, pouze tím orgánem nebyl obecný soud.
 13. Vedlejší účastnice nesouhlasí s výkladem § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení, jak ho prezentuje stěžovatelka. Podle vedlejší účastnice nejde o ustanovení kogentní, nýbrž o ustanovení, od nějž se strany mohou odchýlit, což má odpovídat jeho jazykovému znění i principům ovládajícím rozhodčí řízení. V každém případě vedlejší účastnice považuje předmětnou otázku za podústavní, do níž by


text:
Ústavní soud neměl zasahovat.
 14. Konečně, vedlejší účastnice poznamenává, že úspěch ústavní stížnosti by nemohl mít vliv na výsledek řízení, jelikož rozhodčí řízení již bylo skončeno, čímž údajně odpadl předmět stěžovatelčiny žaloby dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení.
 15. Vyjádření účastníka a vedlejší účastnice řízení byla stěžovatelce zaslána k replice, v níž stěžovatelka odmítla argumentaci, že by se Ústavní soud neměl zabývat výkladem § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení. Mnohá ústavní práva působí skrze normy podústavní síly a v daném kontextu stěžovatelka Ústavní soud žádá, aby posoudil, že výkladem a aplikací zákona ze strany obecných soudů došlo k porušení ústavně zaručeného práva na spravedlivý proces. Takové posouzení podle stěžovatelky odpovídá roli a pravomoci Ústavního soudu.
 16. Stěžovatelka nesouhlasí s názorem vedlejší účastnice, že by měl Ústavní soud posuzovat věc izolovaně bez zohlednění toho, zda stěžovatelka má možnost namítat podjatost rozhodce jako důvod pro zrušení rozhodčího nálezu. Stěžovatelka nesouhlasí ani s tím, že by vyhovění ústavní stížnosti nemělo reálné dopady, neboť pokud by se potvrdilo, že stěžovatelka byla oprávněna podat žalobu na vyloučení rozhodce, mělo by to zásadní dopady též do probíhajícího řízení o zrušení rozhodčího nálezu. Skutečnost, že rozhodčí soud nevyčkal na výsledek řízení o žalobě na vyloučení rozhodce a přistoupil k vydání rozhodčího nálezu, by dle stěžovatelky znamenala naplnění zrušovacího důvodu ve smyslu § 31 písm. e) zákona o rozhodčím řízení.
 17. Vedlejší účastnice řízení následně (bez výzvy Ústavního soudu) zaslala svou reakci na repliku stěžovatelky. V ní mimo jiné poukazuje na to, že dle rozhodčího řádu rozhodčího soudu se námitkou podjatosti má výlučně zabývat předsednictvo rozhodčího soudu. Již ze slova "výlučně" je podle vedlejší účastnice zřejmé, že soudy byly z rozhodování o podjatosti vyloučeny stranami explicitně.
 18. I vyjádření vedlejší účastnice bylo zasláno stěžovatelce na vědomí. Stěžovatelka na nové vyjádření zareagovala přípisem, v němž odkázala na svoji předchozí argumentaci, podle níž je § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení kogentní povahy a nemůže být měněno interním předpisem rozhodčího soudu, přičemž stěžovatelka zopakovala, že se práva na podání žaloby k soudu nevzdala a rozhodně tak neučinila "jednoznačně", jak vyžaduje judikatura Evropského soudu pro lidská práva.
 19. Pro úplnost Ústavní soud dodává, že stěžovatelka a vedlejší účastnice vedly v rámci svých písemných podání také obsáhlou polemiku nad tím, jak se k problematice staví odborná literatura a Evropský soud pro lidská práva. Pro stručnost zde tuto polemiku Ústavní soud nepopisoval.
 20. Ústavní stížnost byla podána včas oprávněnou stěžovatelkou, jež byla účastnicí řízení, v němž bylo vydáno napadené rozhodnutí, a Ústavní soud je k jejímu projednání příslušný. Stěžovatelka je právně zastoupena v souladu s požadavky § 29 až § 31 zákona o Ústavním soudu a ústavní stížnost je - v rozsahu, jímž je napadáno usnesení Nejvyššího soudu - přípustná (§ 75 odst. 1 zákona o Ústavním soudu a contrario).
 21. Ve vztahu k přípustnosti ústavní stížnosti musel Ústavní soud posoudit význam toho, že mezi stěžovatelkou a vedlejší účastnicí řízení probíhá před obecnými soudy řízení o žalobě dle § 31 zákona o rozhodčím řízení. Pokud by dané


text:
řízení nepochybně poskytovalo možnost domoci se zrušení rozhodčího nálezu pro namítanou podjatost rozhodce, představovala by nyní napadená rozhodnutí toliko rozhodnutí dílčí povahy a stěžovatelka by nadále měla k dispozici prostředky ochrany práv v rámci řízení o žalobě na zrušení rozhodčího nálezu.
 22. Nejvyšší soud nicméně v některých rozhodnutích vyloučil podjatost rozhodců coby zákonný důvod pro zrušení rozhodčího nálezu (např. usnesení Nejvyššího soudu sp. zn. 23 Cdo 3344/2018 ze dne 24. 10. 2018; viz k tomu i usnesení Ústavního soudu sp. zn. II. ÚS 258/19 ze dne 13. 9. 2019). Aniž by Ústavní soud zaujímal jakýkoli názor ohledně ústavní konformity tohoto výkladu (či dokonce jeho správnosti) a aniž by tím předurčoval, že právě tento názor musí převážit i v rámci řízení o stěžovatelčině žalobě na zrušení rozhodčího nálezu, vedla existence tohoto výkladu Ústavní soud k závěru o přípustnosti ústavní stížnosti mířící proti rozhodnutím soudů o námitce dle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení (srov. i usnesení Ústavního soudu sp. zn. I. ÚS 2109/11 ze dne 20. 3. 2012).
 23. Ústavní soud rozhodl podle § 44 zákona o Ústavním soudu bez nařízení ústního jednání, neboť od něj nemohl očekávat další objasnění věci.
 24. Ústavní stížnost je - v části, kterou je napadáno usnesení Nejvyššího soudu č. j. 23 Cdo 1743/2017-176 ze dne 27. 2. 2019 - důvodná.
 25. Stěžovatelka v ústavní stížnosti i dalších svých podáních v řízení před Ústavním soudem přednesla poměrně obsáhlou argumentaci ohledně výkladu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení. Vedlejší účastnice na tuto argumentaci v rámci svých reakcí navázala, zároveň však dodávala, že jde primárně o výklad podústavního práva, do něhož by Ústavní soud neměl zasahovat. S tímto názorem se lze v obecné rovině ztotožnit. Judikatura Ústavního soudu skutečně dlouhodobě staví na tom, že výklad podústavních předpisů je zásadně věcí obecných soudů. Ústavní soud do této činnosti zasahuje tehdy, je-li výklad zastávaný obecnými soudy "extrémní" (tedy typicky z hlediska běžných výkladových metod zcela zjevně neudržitelný), případně pokud vede k protiústavním důsledkům (v tu chvíli může Ústavní soud přistoupit k ústavně konformnímu výkladu, je-li možný, nebo předmětné zákonné ustanovení jako protiústavní zrušit).
 26. Právě uvedené ovšem předpokládá, že se obecné soudy budou výkladem podústavních předpisů odpovídajícím způsobem zabývat. Již soudy prvního a druhého stupně by měly srozumitelně vyložit své závěry a patřičně reagovat na argumenty účastníků řízení. V rámci řízení o dovolání následně Nejvyšší soud řeší dovolatelem vznesené právní otázky s tím, že míra odůvodnění jeho rozhodnutí se - s výjimkou dovolání zjevně bezdůvodných, o které však v nyní posuzované věci podle napadeného usnesení Nejvyššího soudu nešlo - liší v závislosti na tom, zda již předmětná otázka byla Nejvyšším soudem v minulosti vyřešena, či nikoli (srov. § 243f odst. 3 ve spojení s § 243c, § 243d, §243e a § 237 občanského soudního řádu). V zásadě tak platí, že každá Nejvyššímu soudu nikoli zjevně bezdůvodně předložená otázka by měla být Nejvyšším soudem minimálně jednou důkladně vypořádána s tím, že poté by již Nejvyšší soud mohl zásadně volit postup dle § 243f odst. 3 občanského soudního


text:
řádu a rozhodnutí odůvodňovat jen stručně. Tím Nejvyšší soud zajišťuje plnění své funkce sjednocovatele judikatury a zároveň umožňuje účastníkům řízení seznámit se s důvody, pro které byla jejich věc rozhodnuta tak, jak byla rozhodnuta.
 27. V nyní posuzované věci však Nejvyšší soud na svou úlohu přesvědčivě vyložit podústavní právo v podstatě rezignoval, čímž těžiště argumentace účastníků přenesl na řízení před Ústavním soudem, který tak je staven do pozice, jež mu nepřísluší.
 28. Stěžovatelka v dovolání vznesla právní otázku, zda má věta druhá § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení kogentní, či dispozitivní povahu. Uvedla, že se Nejvyšší soud sice k této otázce vyjádřil v usnesení č. j. 23 Cdo 3022/2016-235 ze dne 5. 12. 2016 (v němž dané ustanovení označil za dispozitivní), učinil tak ovšem jen jako obiter dictum a bez podrobnější argumentace. Stěžovatelka posléze předložila vlastní argumentaci, proč považuje dané ustanovení za kogentní. Nejvyšší soud dovolání odmítl jako nepřípustné, neboť napadené rozhodnutí městského soudu odpovídá výše citovanému usnesení Nejvyššího soudu, od něhož není důvod se odchýlit. Nejvyšší soud dodal, že tento výklad odpovídá názoru prof. Bělohlávka i názoru vyjádřenému v usnesení Ústavního soudu sp. zn. III. ÚS 2266/09 ze dne 22. 10. 2009.
 29. Takové odůvodnění se může na první pohled jevit dostačující a odpovídající § 243f odst. 3 občanského soudního řádu, který umožňuje pouze stručné odůvodnění rozhodnutí, jímž je dovolání odmítáno pro nepřípustnost. Ústavní soud koneckonců již v minulosti konstatoval, že způsob vypořádání argumentů dovolatele Nejvyšším soudem odkazem na judikaturu považuje za zásadně dostatečný (usnesení sp. zn. I. ÚS 929/18 ze dne 24. 4. 2018). Jak Ústavní soud uvedl, odkaz na rozhodnutí Nejvyššího soudu, která určitou otázku řeší, obvykle představuje klíčový argument a není nutné, aby Nejvyšší soud "dokola objevoval Ameriku" a opakovaně podroboval totožnou právní otázku detailnímu přezkumu.
 30. Jak už ovšem bylo řečeno, § 243f odst. 3 občanského soudního řádu předpokládá (krom případů, kdy je dovolání nepřípustné ze zákona či je zjevně bezdůvodné), že se posuzovanou právní otázkou Nejvyšší soud v minulosti již plně meritorně zabýval. Proto již není potřeba nové rozhodnutí podrobně odůvodňovat a v zásadě postačí odkaz na předchozí judikaturu. V nynější věci ale dřívější rozhodnutí, které by přesvědčivě a v odpovídajícím rozsahu vyložilo druhou větu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení, neexistuje.
 31. Usnesení Nejvyššího soudu č. j. 23 Cdo 3022/2016-235 ze dne 5. 12. 2016 (na které Nejvyšší soud v nyní napadeném usnesení odkázal) totiž neobsahuje žádný výklad předmětného ustanovení. Nejvyšší soud v usnesení sice uvedl, že ustanovení je dispozitivní, ovšem bez jakékoli argumentace. Ostatně, v tehdejší věci šlo primárně o to, zda lze podjatost soudce namítat jako důvod pro zrušení rozhodčího nálezu dle § 31 zákona o rozhodčím řízení. Nejvyšší soud tehdy dovolání odmítl jako nepřípustné, neboť napadené rozhodnutí odvolacího soudu neřešilo otázku, "která by v rozhodovací praxi Nejvyššího soudu doposud nebyla řešena". Tento závěr Nejvyšší soud vyslovil, ačkoli ve vztahu k § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení neuvedl judikaturu vůbec žádnou. To potvrzuje, že nešlo o otázku pro věc určující, a tedy že ani nejde


text:
o otázku, kterou již lze považovat za Nejvyšším soudem v pravém slova smyslu "vyřešenou". Proč je totiž podle názoru Nejvyššího soudu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení dispozitivní, to nikterak z jeho usnesení č. j. 23 Cdo 3022/2016-235 dovodit nelze.
 32. S ohledem na právě uvedené se v nyní napadeném usnesení Nejvyššího soudu se stručným odůvodněním ve smyslu § 243f odst. 3 občanského soudního řádu spokojit nelze. Je pravda, že Nejvyšší soud odkázal na literaturu a usnesení Ústavního soudu jako vysvětlení, proč neshledává důvod se od svého dříve vysloveného názoru odchýlit. Zde je však potřeba uvést, že podústavní předpisy závazně interpretuje primárně soud. Soud má za užití tradičních metod interpretace právních textů vyslovit a odůvodnit určitý právní závěr, který posléze může argumentačně posílit odkazem na názory vyslovené v literatuře. Samotný názor určitého autora však nemůže bez dalšího postačovat. To platí tím spíše za situace, kdy dotyčný autor vychází z toho, že podjatost rozhodce lze uplatnit jako důvod pro zrušení rozhodčího nálezu. Bez doplňující argumentace (vysvětlující např., proč uplatnitelnost této námitky v žalobě na zrušení rozhodčího nálezu není z hlediska aplikovatelnosti názorů autora na povahu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení relevantní) tak odkaz na daného autora působí poněkud vytrženě z kontextu.
 33. Obdobné platí i pro usnesení Ústavního soudu. Bylo už ostatně konstatováno, že Ústavnímu soudu zásadně nepřísluší výklad podústavních předpisů. Jeho rozhodnutí jsou v tomto ohledu relevantní zejména tehdy, pokud Ústavní soud předkládá ústavně konformní výklad zákona. Učiní-li tak nálezem, jsou jím všechny orgány vázány (čl. 89 odst. 2 Ústavy České republiky) a odkaz na takový nález má samozřejmě zásadní váhu, jelikož z něj plyne, že opačný výklad by byl protiústavní. Usnesení, kterými Ústavní soud odmítá ústavní stížnosti pro zjevnou neopodstatněnost, naopak mají z argumentačního hlediska význam toliko podpůrný. Nejvyšší soud odkazem na takové usnesení může v zásadě pouze poukázat na to, že jím předložený výklad není dle názoru Ústavního soudu protiústavní. Usnesení Ústavního soudu však obvykle nic neříká o tom, zda je výklad zákona obsažený v napadených rozhodnutích obecných soudů věcně správný (či že by jiný výklad byl protiústavní).
 34. Usnesení Ústavního soudu sp. zn. III. ÚS 2266/09 (jímž došlo k odmítnutí ústavní stížnosti pro zjevnou neopodstatněnost), jak je citováno v nyní napadeném usnesení Nejvyššího soudu, je toho příkladem. Ústavní soud v něm konstatoval, že "lze mít za ... přiměřené (dostačující), že o stěžovatelově námitce v rozhodčím řízení (a to opakovaně) rozhodl příslušný orgán rozhodčího soudu, neboť tím nelze relevantně namítat, že zde nebylo žádné adekvátní (procesní) ochrany". Tento názor Ústavního soudu může sloužit pouze jako podpůrný argument za situace, kdy by Nejvyšší soud po řádné interpretaci zákona dospěl k závěru o dispozitivnosti věty druhé § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení. V tu chvíli by mohl Nejvyšší soud poukázat na usnesení Ústavního soudu a dodat, že Ústavní soud neshledává takový výklad protiústavním. Jako primární a vedle citace literatury jediný argument pro výklad podústavního práva však usnesení Ústavního soudu stačit nemůže. To, že Ústavní soud považuje přezkum námitky podjatosti orgánem rozhodčího soudu za


text:
dostačující, nevypovídá nic o tom, zda takový přezkum považuje za dostačující i zákonodárce, resp. zákon. Tuto otázku musí za dostatečného odůvodnění zodpovědět Nejvyšší soud jakožto vrcholný soudní orgán ve věcech patřících do pravomoci soudů (čl. 92 Ústavy).
 35. Postup Nejvyššího soudu vedl k porušení stěžovatelčina práva na soudní ochranu, neboť stěžovatelka vznesla prima facie nikoli nevýznamné argumenty, které zůstaly bez odpovědi, jelikož vypořádány zcela nebyly ani soudy nižších stupňů. Stěžovatelka mimo jiné poukazovala na strukturu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení, vysvětlovala, že případný dispozitivní charakter by byl legislativně-technicky vyjádřen odlišně, a snažila se upozornit, že dané ustanovení míří na situace, kdy jsou již důvody podjatosti známy. Z napadeného usnesení Nejvyššího soudu (včetně usnesení, na které Nejvyšší soud odkázal) se stěžovatelka nemohla dozvědět, proč tyto argumenty neobstojí (ačkoli - což je podstatné - zákon předpokládá, že se důvody neopodstatněnosti svých argumentů dozví; viz body 30-31 tohoto nálezu).
 36. Ústavní soud netvrdí, že by samotný závěr o dispozitivnosti § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení byl protiústavní či nesprávný. Stejně tak Ústavní soud netvrdí, že dovolání stěžovatelky musí být shledáno přípustným. Ústavní soud sice v bodu 31 tohoto nálezu vyslovil, že povahu § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení nelze považovat za skutečně "vyřešenou", učinil tak ovšem pouze v kontextu požadavku na řádné odůvodnění rozhodnutí Nejvyššího soudu. Ústavní soud nemíní zpochybňovat, že přípustnost dovolání je oprávněn zkoumat jen dovolací soud (§ 239 občanského soudního řádu). Pro Ústavní soud je podstatné, zda posouzením přípustnosti nejsou obcházeny zákonem předpokládané náležitosti odůvodnění Nejvyššího soudu a ve spojení se stručným odůvodněním soudů nižších stupňů záruky práva zaručeného čl. 36 odst. 1 Listiny. Jinými slovy, v souladu s tímto nálezem by mohlo být i odmítnutí dovolání pro nepřípustnost, pakliže bude odůvodněno způsobem reflektujícím naprosto nedostatečné odůvodnění obsažené v Nejvyšším soudem citované judikatuře vztahující se k řešené otázce.
 37. Za dané situace se Ústavní soud nemohl podrobněji zabývat dalšími argumenty stěžovatelky a vedlejší účastnice řízení. Je nyní na Nejvyšším soudu, aby vyložil podústavní právo s tím, že cesta ústavní stížnosti zůstává všem účastníkům řízení otevřena.
 38. Ústavní soud dodává, že se neztotožňuje s argumentem vedlejší účastnice o bezpředmětnosti (a tedy neopodstatněnosti) nyní posuzované ústavní stížnosti údajně způsobené tím, že předmětné rozhodčí řízení již bylo ukončeno. I kdyby se pominula otázka možné náhrady škody, Ústavní soud nepovažuje za jednoznačné či judikaturou již nepochybně vyřešené, že by o podjatosti rozhodce po vydání rozhodčího nálezu nemohlo být rozhodnuto. Ostatně pokud podání žaloby podle § 12 odst. 2 zákona o rozhodčím řízení automaticky nevede k přerušení rozhodčího řízení a rozhodce ve věci může i při existenci této žaloby rozhodnout, tak za situace, kdy se výše zmíněná judikatura (bod 23 tohoto nálezu) kloní k vyloučení přezkumu podjatosti v rámci žaloby na zrušení rozhodčího nálezu, by bez ohledu na vůli stran mohlo docházet - přijal-li by se výklad vedlejší účastnice - k vyprázdnění zákonem poskytované garance (ať už mající dispozitivní, nebo kogentní povahu) obrátit se s námitkou podjatosti rozhodce na soud.
 39. Ústavní soud tedy dospěl k závěru, že


text:
usnesením Nejvyššího soudu č. j. 23 Cdo 1743/2017-176 ze dne 27. 2. 2019 bylo porušeno stěžovatelčino právo na soudní ochranu podle čl. 36 odst. 1 Listiny. Toto usnesení tak podle § 82 odst. 3 písm. a) zákona o Ústavním soudu zrušil.
 40. V části, v níž se stěžovatelka domáhala zrušení usnesení Městského soudu v Praze č. j. 51 Co 305/2016-124 ze dne 6. 10. 2016, byla ústavní stížnost odmítnuta podle § 43 odst. 1 písm. e) zákona o Ústavním soudu, jelikož zrušením rozhodnutí Nejvyššího soudu se stěžovatelce otevírá prostor k ochraně práv v rámci řízení před obecnými soudy, v důsledku čehož se její ústavní stížnost stala ve zbývající části nepřípustnou podle § 75 odst. 1 zákona o Ústavním soudu.


text:
Ke shromažďování osobních údajů při uzavírání smlouvy: Kontroly za rok 2015: Úřad pro ochranu osobních údajů
 Účastník řízení shromažďuje osobní údaje za účelem uzavření a plnění smlouvy. V daném případě účastník používá tzv. smíšenou smlouvu, která je tvořena jednak smlouvou o připojení a poskytování veřejných služeb retransmise prostřednictvím satelitu a jednak smlouvou o koupi a prodeji, a to dle drobného písma uvedeného na konci smluvního formuláře uzavřené dle zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník. Z všeobecných obchodních podmínek dále vyplývá, že v případě využití akce se na zapůjčení technického vybavení použije smlouva o výpůjčce dle § 659 až 662 zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník.
 V případě smlouvy o připojení a poskytování veřejných služeb retransmise prostřednictvím satelitu vyplývají podstatné náležitosti této smlouvy z ustanovení § 63 odst. 3 zákona č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích). Ustanovení § 63 odst. 3 písm. b) bod 3. tohoto zákona stanoví taxativní výčet identifikačních údajů o nepodnikající fyzické osobě, které musí být součástí této smlouvy; jedná se o jméno a příjmení, bydliště, datum narození a rodné číslo fyzické osoby, bylo-li přiděleno. Stanoví-li přitom zvláštní zákon taxativně rozsah osobních údajů, které může správce shromažďovat, je třeba současně tento rozsah považovat za nezbytný pro naplnění stanoveného účelu a uvedené údaje za odpovídající stanovenému účelu ve smyslu ustanovení § 5 odst. 1 písm. d) zákona č. 101/2000 Sb.
 V případě kupní smlouvy dle obchodního zákoníku, resp. smlouvy o výpůjčce dle občanského zákoníku, již tyto zákony nestanoví vymezení osobních údajů potřebných pro identifikaci smluvních stran, dle názoru správního orgánu jsou ovšem v tomto případě dostatečnými, a tedy i nezbytnými osobními údaji jméno, příjmení, adresa a datum narození fyzické osoby. Správní orgán v této souvislosti nezpochybňuje potřebu účastníka řízení identifikovat druhou smluvní stranu, současně ale považuje za nadbytečné shromažďovat o něm údaje vyplývající z jeho fotografie, údaj o jeho rodinném stavu, jméno, příjmení a rodné číslo jeho manžela nebo manželky a dětí, rodné příjmení a místo narození. Tyto údaje jsou dle správního orgánu pro daný účel (uzavření a plnění smlouvy) jednoznačně nadbytečné a i bez nich může účastník řízení smlouvu řádně uzavřít, poskytnout plnění a v případě porušení smlouvy vymáhat svoje pohledávky.
 Další z povinností správce osobních údajů je informační povinnost podle § 11 odst. 1 tohoto zákona, tedy povinnost již při shromažďování osobních údajů informovat subjekty údajů (klienty) o tom, v jakém rozsahu a pro jaký účel budou jejich údaje zpracovány, kdo a jakým způsobem bude osobní údaje zpracovávat a komu mohou být zpřístupněny, a dále je poučit o jejich právu přístupu k osobním údajům, právu na opravu osobních údajů, jakož i o dalších právech stanovených v § 21 zákona č. 101/2000 Sb. Správce osobních údajů je také povinen podle § 11 odst. 2 zákona č. 101/2000 Sb. poučit subjekty údajů o tom, zda je poskytnutí osobního údaje povinné či dobrovolné. Tuto povinnost má správce osobních údajů v případě, že zpracovává osobní údaje získané od subjektu údajů.
 Účastník řízení uvádí, že informační povinnost plní prostřednictvím svých dealerů (zpracovatelů),


text: kteří jsou povinni poskytnout zákazníkům (subjektu údajů) veškeré relevantní informace. Podle § 11 odst. 7 zákona č. 101/2000 Sb. může za správce plnit informační povinnost zpracovatel; z obsahu spisového materiálu ovšem nijak nevyplývá, že by účastník řízení tuto povinnost na zpracovatele přenesl, resp. že by mu smluvně uložil ji plnit. V daném případě proto za její splnění odpovídá účastník řízení jako správce osobních údajů. Účastník řízení dále uvádí, že nad rámec výše uvedeného plní informační povinnost prostřednictvím textu ve formulářové smlouvě, ale také současně ve všeobecných obchodních podmínkách. Z obsahu textu ve formulářové smlouvě i z obsahu všeobecných obchodních podmínek vyplývá, že účastník řízení informuje subjekty údajů o rozsahu, účelu a způsobu zpracování, o tom, kdo bude osobní údaje zpracovávat a komu mohou být zpřístupněny, neplní ale informační povinnost ve vztahu k právu subjektu údajů na přístup k osobním údajům, právu na opravu osobních údajů, jakož i o dalších právech uvedených v § 21 zákona č. 101/2000 Sb.; současně také z uvedených dokumentů nevyplývá, že by obsahovaly informaci o tom, zda je poskytnutí osobních údajů povinné či dobrovolné. ( čj. SKO-3986/07 )


text:
Lom Matula Hlinsko, a.s. Hlinsko IČO 49681851 kontakty (15.12.2019) | Finance.cz
 Lom Matula Hlinsko, a.s. Hlinsko IČO: 49681851
 Tato stránka obsahuje výpis dat z různých rejstříků pro firmu Lom Matula Hlinsko, a.s., která sídlí v obci Hlinsko a bylo jí přiděleno IČO 49681851.
 Firma s názvem Lom Matula Hlinsko, a.s. se sídlem v obci Hlinsko byla založena v roce 1993. Společnost je stále aktivní. V jejím vedení se dosud vystřídalo 12 osob. Společnost podniká v oboru Výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona , Zpracování kamene , Provádění ohňostrojných prací a další.
 Základní údaje o Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 Krajský soud v Hradci Králové 17.1.2002
 Akciová společnost 17.1.2002
 Obchodní společnost Lom - Matula Hlinsko, s.r.o. změnila na základě rozhodnutí valné hromady ze dne 31.10.2001 právní formu na akciovou společnost s obchodní firmou Lom Matula Hlinsko, a.s. a to ke dni 17. ledna 2002. 17.1.2002 - 17.1.2002
 Aktuální kontaktní údaje Lom Matula Hlinsko, a.s.
 Kontakty na Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 K Lomům 780 , Hlinsko 539 01 29.6.1994
 Kubánské náměstí 1320/19 , Praha 100 00 15.7.1993 - 29.6.1994
 K Lomům 780, Hlinsko 539 01
 K lomům 780 NEOAD, Hlinsko 539 01
 Obory činností Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 Provádění trhacích a ohňostrojových prací 18.7.2012
 výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona Obory činnosti: Velkoobchod a maloobchod 18.10.2011
 Velkoobchod 17.1.2002 - 18.10.2011
 Specializovaný maloobchod 17.1.2002 - 18.10.2011
 Maloobchod provozovaný mimo řádné provozovny 17.1.2002 - 18.10.2011
 Hornická činnost - otvírka, příprava a dobývání výhradních ložisek, zřizování, zajišťování a likvidace důlních děl a lomů, úprava a zušlechťování nerostů prováděné v souvislosti s jejich dobýváním, zřizování a provozování odvalů, výsypek a odkališť při těchto činnostech 29.6.1994
 Zpracování kamene 15.7.1993
 koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej,vyjma zboží uvedeného v příl.zák.č. 455/91 Sb. a zboží tímto zák. vyloučeného 15.7.1993 - 17.1.2002
 K Lomům 780 , Hlinsko 539 01
 1001824946
 Živnost č. 4 Nákup, prodej výbušnin a provádění trhacích prací
 Živnost č. 5 Koupě zboží za účelem jeho dalšího prodeje a prodej vyjma zboží v příl.zák.č. 455/91 Sb., a zboží tímto zák.vyloučeného.
 Vedení firmy Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 Za společnost navenek jedná a podepisuje předseda představenstva samostatně nebo všichni členové představenstva společně. 23.2.2018
 Způsob jednání za společnost: Za společnost navenek jedná a podepisuje předseda představenstva samostatně nebo všichni členové představenstva společně. 17.1.2002 - 23.2.2018
 Způsob jednání za společnost : Navenek ve všech otázkách zastupují společnost jednatelé - každý samostatně.Podepisování se děje tak, že k obchodnímu jménu společnosti jednatel připojí svůj podpis. 15.7.1993 - 17.1.2002
 MUDr. Pavel Pernička 23.2.2018
 Jan Tlustý 23.2.2018
 160, Studnice 539 01
 Milan Boháč 3.8.2018
 Božena Baarová 15.7.1993 - 13.7.1999
 Kubánské náměstí 1320/19, Praha 100 00
 Ing. Jiří Baar 15.7.1993 - 13.7.1999
 Miroslav Roučka 29.6.1994 - 14.12.2000
 Petr Pernička 29.6.1994 - 17.1.2002
 MUDr. Pavel Pernička 14.12.2000 - 17.1.2002
 Pavel Slezák 17.1.2002 - 25.3.2003
 od 17.1.2002 do 24.7.2002
 Milan Kosť 17.1.2002 - 8.10.2003
 od 17.1.2002 do 18.6.2003
 42 , 570 01 Litomyšl Česká republika
 Irena Dadáková


text:
25.3.2003 - 8.10.2003
 Irena Dadáková 8.10.2003 - 2.9.2004
 MUDr. Pavel Pernička 17.1.2002 - 4.8.2005
 od 17.1.2002 do 17.1.2005
 Milan Boháč 8.10.2003 - 4.8.2005
 Budovatelů 1199, Hlinsko 539 01
 Irena Jurčíková 2.9.2004 - 4.8.2005
 Irena Jurčíková 4.8.2005 - 31.8.2007
 MUDr. Pavel Pernička 4.8.2005 - 21.7.2008
 od 7.7.2005 do 24.6.2008
 Milan Boháč 4.8.2005 - 21.7.2008
 MUDr. Pavel Pernička 21.7.2008 - 18.10.2011
 Milan Boháč 21.7.2008 - 18.10.2011
 MUDr. Pavel Pernička 18.10.2011 - 1.1.2014
 Josef Tlustý 31.8.2007 - 16.8.2014
 169, Hlinsko 539 01
 Milan Boháč 18.10.2011 - 16.8.2014
 MUDr. Pavel Pernička 1.1.2014 - 23.2.2018
 od 28.6.2011 do 6.11.2017
 Josef Tlustý 16.8.2014 - 23.2.2018
 od 26.6.2007 do 6.11.2017
 Milan Boháč 16.8.2014 - 23.2.2018
 Milan Boháč 23.2.2018 - 3.8.2018
 Marek Pernička 23.2.2018
 Marie Brázdová 23.2.2018
 31, Jeníkov 539 01
 Jana Pavlíčková 23.2.2018
 131, Jeníkov 539 01
 Zdeňka Štefáčková 17.1.2002 - 4.8.2005
 Stanislava Dřevíkovská 17.1.2002 - 4.8.2005
 99, Kameničky 539 41
 Ing. Janka Hörbová 17.1.2002 - 4.8.2005
 Zdeňka Štefáčková 4.8.2005 - 31.8.2007
 Stanislava Dřevíkovská 4.8.2005 - 21.7.2008
 Jana Pavlíčková 4.8.2005 - 21.7.2008
 Zdeňka Štefáčková 31.8.2007 - 21.7.2008
 Zdeňka Lišková 21.7.2008 - 18.10.2011
 Stanislava Dřevíkovská 21.7.2008 - 18.10.2011
 Jana Pavlíčková 21.7.2008 - 18.10.2011
 Zdeňka Lišková 18.10.2011 - 18.7.2012
 Stanislava Dřevíkovská 18.10.2011 - 16.8.2014
 Jana Pavlíčková 18.10.2011 - 16.8.2014
 Zdeňka Štefáčková 18.7.2012 - 16.8.2014
 Zdeňka Štefáčková 16.8.2014 - 23.2.2018
 Stanislava Dřevíkovská 16.8.2014 - 23.2.2018
 Jana Pavlíčková 16.8.2014 - 23.2.2018
 Vlastníci firmy Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 zakladni 17 034 000 Kč 100% 17.1.2002
 zakladni 17 034 000 Kč - 14.12.2000 - 17.1.2002
 zakladni 100 000 Kč - 15.7.1993 - 14.12.2000
 Kmenové akcie na jméno 1 000 000 Kč 16 16.8.2014
 Kmenové akcie na jméno 20 000 Kč 51 16.8.2014
 Kmenové akcie na jméno 1 000 Kč 14 16.8.2014
 Kmenové akcie na majitele 1 000 000 Kč 16 17.1.2002 - 16.8.2014
 Kmenové akcie na majitele 20 000 Kč 51 17.1.2002 - 16.8.2014
 Kmenové akcie na majitele 1 000 Kč 14 17.1.2002 - 16.8.2014
 Sbírka Listin Lom Matula Hlinsko, a.s. IČO: 49681851
 B 2225/SL 47 účetní závěrka [2014] DZ Krajský soud v Hradci Králové 19.3.2015 21.10.2015 22.10.2015 11
 B 2225/SL 46 ostatní Zápis z jednání řádné VH / DZ Krajský soud v Hradci Králové 14.10.2015 21.10.2015 22.10.2015 2
 B 2225/SL 45 účetní závěrka [2013] ds Krajský soud v Hradci Králové 8.4.2014 4.11.2014 5.11.2014 10
 B 2225/SL 44 ostatní zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 2.7.2014 16.7.2014 25.8.2014 3
 B 2225/SL 43 účetní závěrka [2012] , ostatní zápis z VH,ds Krajský soud v Hradci Králové 24.3.2013 16.1.2014 17.1.2014 13
 B 2225/SL 42 účetní závěrka 2011,ds Krajský soud v Hradci Králové 27.6.2012 12.9.2012 14.9.2012 13
 B 2225/SL 41 stanovy společnosti ds Krajský soud v Hradci Králové 27.6.2012 11.9.2012 14.9.2012 10
 B 2225/SL 40 notářský zápis NZ 256/2012,ds Krajský soud v Hradci Králové 27.6.2012 11.9.2012 14.9.2012 5
 B 2225/SL 39 notářský zápis NZ 256/2012 Krajský soud v Hradci Králové 27.6.2012 3.7.2012 20.7.2012 4
 B 2225/SL 38 ostatní - zápis z představenstva, ds Krajský soud v Hradci Králové 28.6.2011 16.9.2011 16.9.2011 6
 B 2225/SL 37 účetní závěrka 2010 - příl. k ú.z.,


text:
ds Krajský soud v Hradci Králové 10.3.2011 16.9.2011 16.9.2011 6
 B 2225/SL 36 účetní závěrka 2010 - rozvaha, ds Krajský soud v Hradci Králové 6.4.2011 16.9.2011 16.9.2011 6
 B 2225/SL 35 účetní závěrka 2010 - výkaz zz, ds Krajský soud v Hradci Králové 6.4.2011 16.9.2011 16.9.2011 6
 B 2225/SL 34 ostatní - zápis VH, ds Krajský soud v Hradci Králové 28.6.2011 16.9.2011 16.9.2011 6
 B 2225/SL 33 účetní závěrka 2009 - rozvaha, ds Krajský soud v Hradci Králové 19.3.2010 25.10.2010 25.10.2010 7
 B 2225/SL 32 účetní závěrka 2009 - příl. k ú.z., ds Krajský soud v Hradci Králové 12.3.2010 25.10.2010 25.10.2010 7
 B 2225/SL 31 ostatní - zápis z VH, ds Krajský soud v Hradci Králové 18.5.2010 25.10.2010 25.10.2010 6
 B 2225/SL 30 účetní závěrka 2009 - výkaz zz, ds Krajský soud v Hradci Králové 19.3.2010 25.10.2010 25.10.2010 6
 B 2225/SL 29 účetní závěrka příloha 2008, CD Krajský soud v Hradci Králové 12.2.2009 29.9.2009 29.9.2009 5
 B 2225/SL 28 účetní závěrka výkaz zz 2008, CD Krajský soud v Hradci Králové 16.4.2009 29.9.2009 29.9.2009 2
 B 2225/SL 27 účetní závěrka rozvaha 2008, CD Krajský soud v Hradci Králové 16.4.2009 29.9.2009 29.9.2009 4
 B 2225/SL 26 ostatní příloha k ú.z. 2007 Krajský soud v Hradci Králové 30.9.2008 30.9.2008 5
 B 2225/SL 25 účetní závěrka výkaz zz 2007 Krajský soud v Hradci Králové 30.9.2008 30.9.2008 2
 B 2225/SL 24 účetní závěrka rozvaha 2007 Krajský soud v Hradci Králové 30.9.2008 30.9.2008 4
 B 2225/SL 23 ostatní zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 30.9.2008 30.9.2008 3
 B 2225/SL 22 ostatní souhlas se zapsáním Krajský soud v Hradci Králové 30.9.2008 30.9.2008 4
 B 2225/SL 21 ostatní - zápis ze schůze Krajský soud v Hradci Králové 2.8.2007 2.8.2007 1
 B 2225/SL 20 ostatní - odstoupení Juřičková Krajský soud v Hradci Králové 20.9.2007 2.8.2007 2.8.2007 1
 B 2225/SL 19 podpisové vzory - ČP - J. Tlustý Krajský soud v Hradci Králové 22.8.2007 2.8.2007 2.8.2007 2
 B 2225/SL 18 účetní závěrka, ostatní - za rok 2006 Krajský soud v Hradci Králové 14.5.2007 26.7.2007 26.7.2007 25
 B 2225/SL 17 účetní závěrka, ostatní - za rok 2005 Krajský soud v Hradci Králové 2.5.2006 30.6.2006 30.6.2006 19
 B 2225/SL 16 rozhod. o statut. orgánu, účetní závěrka, podpisové vzory - za rok 2004,zápis z VH Krajský soud v Hradci Králové 4.5.2005 29.7.2005 29.7.2005 25
 B 2225/SL 14 účetní závěrka - za rok 2003 Krajský soud v Hradci Králové 8.6.2004 28.6.2004 28.6.2004 25
 B 2225/SL 13 rozhod. o statut. orgánu, podpisové vzory Krajský soud v Hradci Králové 21.7.2003 10.9.2003 7
 B 2225/SL 12 účetní závěrka, výroční zpráva - za rok 2002 Krajský soud v Hradci Králové 6.6.2003 15.7.2003 15.7.2003 25
 B 2225/SL 11 rozhod. o statut. orgánu, ostatní, podpisové vzory Krajský soud v Hradci Králové 12.8.2002 12.8.2002 7
 B 2225/SL 9 účetní závěrka -za rok 2001 Krajský soud v Hradci Králové 19.3.2002 28.6.2002 28.6.2002 13
 B 2225/SL 8 účetní závěrka -rozvaha 2002 Krajský soud v Hradci Králové 20.2.2002 20.2.2002 4
 B 2225/SL 7 účetní závěrka -za rok 2000 Krajský soud v Hradci


text:
Králové 31.5.2001 10.12.2001 10.12.2001 10
 B 2225/SL 10 notářský zápis, účetní závěrka, posudek znalce Krajský soud v Hradci Králové 31.10.2001 27.11.2001 27.11.2001 185
 B 2225/SL 6 výroční zpráva -za rok 2000 Krajský soud v Hradci Králové 31.5.2001 26.11.2001 26.11.2001 17
 B 2225/SL 4 notářský zápis - jednání VH Krajský soud v Hradci Králové 2.12.1998 22.11.1999 22.11.1999 2
 B 2225/SL 3 ostatní - Zápis z valné hromady Krajský soud v Hradci Králové 2.12.1998 22.11.1999 22.11.1999 8
 B 2225/SL 2 zakladatelské dokumenty - úplné znění Krajský soud v Hradci Králové 2.12.1998 22.11.1999 22.11.1999 6
 B 2225/SL 1 zakladatelské dokumenty - úplné znění Spol. smlouvy Krajský soud v Hradci Králové 12.2.1998 25.2.1999 25.2.1999 6
 B 2225/SL 5 zakladatelské dokumenty, notářský zápis -spol.smlouva,NZ 604/2000, Krajský soud v Hradci Králové 8.11.2000 11
 B 2225/SL 15 podpisové vzory + čestné prohl. Krajský soud v Hradci Králové 9.8.2004 1
 Hodnocení Lom Matula Hlinsko, a.s.
 Výpis dat pro firmu Lom Matula Hlinsko, a.s. obsahuje pouze taková data, která lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 výpis firmy Lom Matula Hlinsko, a.s., 49681851 na obchodním rejstříku
 výpis firmy Lom Matula Hlinsko, a.s., 49681851 na živnostenském rejstříku
 Lom Matula Hlinsko, a.s. - 49681851 - Hlinsko , K Lomům 780
 ZO - Odborový svaz Stavba ČR Při: LOM-MATULA Hlinsko, a.s. - 60104503 - Hlinsko , K Lomům 780


text:
29 Cdo 3781/2015
 Datum rozhodnutí: 10/08/2015
 Spisová značka: 29 Cdo 3781/2015
 ECLI: ECLI:CZ:NS:2015:29.CDO.3781.2015.1
 § 243 odst. 1 o. s. ř.
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl předsedou senátu JUDr. Jiřím Zavázalem v právní věci žalobkyně Československé obchodní banky, a. s., se sídlem v Praze 5, Radlická 333/150, PSČ 150 57, identifikační číslo osoby 00001350, proti žalovaným 1) VIRGO + s. r. o., se sídlem ve Strakonicích, Na Dubovci 140, PSČ 386 01, identifikační číslo osoby 26078767, 2) JUDr. P. B., a 3) P. T., oběma zastoupeným Mgr. Janem Hoškem, advokátem, se sídlem ve Strakonicích, Sokolovská 980, PSČ 386 01, o námitkách proti směnečnému platebnímu rozkazu, vedené u Krajského soudu v Českých Budějovicích pod sp. zn. 13 Cm 396/2013, o dovolání druhého a třetího žalovaných proti usnesení Vrchního soudu v Praze ze dne 28. ledna 2015, č. j. 6 Cmo 226/2014-160, takto:
 Vrchní soud v Praze v záhlaví označeným usnesením k odvolání druhého a třetího žalovaných potvrdil usnesení ze dne 23. května 2014, č. j. 13 Cm 396/2013-151, jímž Krajský soud v Českých Budějovicích zamítl návrh druhého a třetího žalovaných na prominutí zmeškání lhůty k podání odvolání proti usnesení téhož soudu ze dne 23. dubna 2014, č. j. 13 Cm 396/2013-139.
 Proti usnesení odvolacího soudu podali druhý a třetí žalovaní dovolání, která Nejvyšší soud odmítl podle ustanovení § 243c odst. 1 věty první zákona č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu (dále jen „o. s. ř.“), neboť neobsahují vymezení toho, v čem dovolatelé spatřují splnění předpokladů přípustnosti dovolání (srov. § 241a odst. 2 o. s. ř.), a v dovolacím řízení pro tuto vadu nelze pokračovat.
 Tomuto požadavku přitom dovolatelé, neuvádějíce v podaném dovolání ohledně předpokladů jeho přípustnosti (kromě citace textu ustanovení § 237 o. s. ř.) ničeho, zjevně nedostáli.


text:
Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" IČO: 27418618, Ostrava - Poruba, výpis z rejstříku (27.06.2019) | Euro.cz
 Firma Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" IČO 27418618
 Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík, živnostenský rejstřík.
 Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" (27418618) je Společnost s ručením omezeným. Sídlí na adrese Matěje Kopeckého 675, 708 00 Ostrava - Poruba Česká republika. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 1. 2. 2006 a je stále aktivní. Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" nemá žádnou provozovnu a nemá žádnou živnost.
 Jako zdroj dat o Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" na Justice.cz
 Detailní informace o Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" na rzp.cz
 Výpis dat pro Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 C 51279
 27418618
 Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Právní důvod zrušení společnosti: Rozhodnutím jediného společníka při výkonu působnosti valné hromady ze dne 06.04.2012 byla společnost zrušena s likvidací ke dni 06.04.2012 a jmenován likvidátor. 13.4.2012
 Aktuální kontaktní údaje Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Kapitál Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Sídlo Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Matěje Kopeckého 675 , 708 00 Ostrava - Poruba Česká republika
 Ostrava - Poruba, Matěje Kopeckého 675/21, PSČ 70800 9.3.2006
 Praha 2 - Nové Město, Tyršova 1834/11, PSČ 12000 1.2.2006 - 9.3.2006
 Předmět podnikání Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Velkoobchod 9.3.2006 - 1.4.2011
 Předmět činnosti Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Pronájem nemovitostí, bytů a nebytových prostor bez poskytování jiných než základních služeb spojených s nájmem. 1.2.2006
 vedení firmy Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Statutární orgán Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Pavel Macháč 16.7.2015
 Klimkovická 55 , 708 00 Ostrava Česká republika
 Martin Chamr 1.2.2006 - 9.3.2006
 Pavel Macháč 9.3.2006 - 16.7.2015
 Hlavní třída 873 , 708 00 Ostrava - Poruba Česká republika
 Ostrava - Poruba, Hlavní třída 873/26, PSČ 70800
 Likvidace Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 JUDr. Petr Macháč 18.10.2013
 JUDr. Petr Macháč 13.4.2012 - 18.10.2013
 Sbírka Listin Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 C 51279/SL 5 smlouvy o převodu obchod. podílu Krajský soud v Ostravě 9.2.2006 5.5.2006 0
 C 51279/SL 4 podpisové vzory Krajský soud v Ostravě 5.5.2006 0
 C 51279/SL 3 notářský zápis Nz 160/2006 vč. rozh.jed.spol. Krajský soud v Ostravě 9.2.2006 5.5.2006 0
 C 51279/SL 2 podpisové vzory Krajský soud v Ostravě 20.12.2005 2.2.2006 0
 C 51279/SL 1 zakladatelské dokumenty, notářský zápis NZ 1318/2005 Krajský soud v Ostravě 18.12.2005 2.2.2006 0
 Matěje Kopeckého 675/21, Ostrava 708 00
 Živnosti a provozovny Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci"
 Mallex Trade s.r.o. "v likvidaci" - 27418618 - Ostrava
 MALLEX, spol. s r.o. "v likvidaci" - 44740077 - Ostrava


text:
s implementaci Digitální dividendy" - PDF
 Download "s implementaci Digitální dividendy""
 1 Název a sídlo zadavatele: Ceská republika - Ceský telekomunikacní úrad se sídlem Praha 9, Sokolovská 219, PSC IC: DIC: CZ (není plátcem DPH) Zastoupený: PhDr. Pavel Dvorák, predseda Rady CTÚ Vec: Výzva k predložení nabídky 1) Predmet plnení zakázky Predmetem nabídky je požadavek zadavatele na kompletní zajištení realizace "Poskytování služeb v public relations a služeb marketingového charakteru v souvislosti s implementaci Digitální dividendy" Obsahem služeb je: Poskytování poradenských a organizacních služeb v oblasti public relations a public affairs pro CTÚ a služeb marketingového charakteru v souvislosti s realizací digitální dividendy. a) Komunikace aktivit a funkce CTÚ široké verejnosti i ve specializovaných skupinách. b) Mediální podpora role CTÚ v ukoncení analogového vysílání v CR. c) Mediální podpora aktivit spojených s implementací Digitální dividendy. d) Organizování setkání se zástupci médií dle potreb CTÚ k tématu digitální dividendy. e) Jednorázové aktivity plynoucí z neocekávaných situací. f) Pravidelné vyhodnocení tématu z mesícního monitoringu médií. Predpokládaný termín aktivit: Kveten 2011-Brezen 2012 Požadované aktivitylvýstupy akce/projektu: Mimo aktivit uvedených v obsahu služeb ad 1) je dále požadováno pripravit typový návrh akce/workshopu k realizaci digitánlí dividendy: A) Technicko-organizacní návrh na usporádání workshopu, vcetne návrhu rozpoctu, umístení a termínu plnení jednotlivých etap. B) Konferencní servis v prubehu workshopu. C) Mediální servis workshopu. D) Návrh dalších doprovodných akcí. U každé cásti uvedte cenu za jednotlivé cásti a cenu za kom plet vcetne prípadného dalšího clenení akce na jednotlivé cásti a prípadné varianty. Specifikujte také cenu bez DPH a s DPH.2 Zadávací podmínky Místem plnení je sídlo Ceského telekomunikacního úradu, Sokolovská 219, Praha 9 a lokalita usporádání workshopu. 2) Kvalifikacni kritéria a) Uchazec predloží jako prílohu nabídky výpis z obchodního rejstríku, pokud je v nem zapsán, ci výpis z jiné obdobné evidence, pokud je v ní zapsán, doklad o oprávnení k podnikání podle zvláštních právních predpisu v rozsahu odpovídajícím predmetu verejné zakázky, zejména doklad prokazující príslušné živnostenské oprávnení ci licenci. Požadované dokumenty nesmí být starší šesti mesícu. b) Uchazec predloží jako prílohu nabídky prohlášení, že není v likvidaci, nebyl na neho v uplynulých 3 letech prohlášen konkurs nebo konkurs nebyl zrušen pro nedostatek majetku a vuci jeho majetku neprobíhá insolvencní rízení, v nemž bylo vydáno rozhodnutí o úpadku, nebo insolvencní návrh nebyl zamítnut proto, že majetek nepostacuje k úhrade nákladu insolvencního rízení. Dále, že nemá v evidenci daní zachyceny danové nedoplatky, nemá nedoplatek na pojistném a na penále na verejné zdravotní pojištení, nebo na pojistném a na penále na sociální zabezpecení a príspevku na státní politiku zamestnanosti, s výjimkou prípadu, kdy bylo povoleno splácení ve splátkách a není v prodlení se splácením splátek. c) Uchazec predloží jako prílohu nabídky výpis z rejstríku trestu ne starší trí mesícu od podání nabídky, z nehož vyplývá, že nebyl pravomocne odsouzen pro trestný cin nebo došlo k zahlazení odsouzení trestného cinu, jehož skutková podstata souvisí s predmetem podnikání, jde-ii o fyzickou osobu; jde-ii o právnickou osobu, musí tuto podmínku splnovat statutární orgán nebo každý clen statutárního orgánu, vedoucí organizacní složky zahranicní právnické osoby


text: nebo statutárním orgánem poverený zástupce. d) Uchazec predloží jako prílohu nabídky osvedcení o vzdelání a profesní kvalifikaci osob, které jsou odpovedné za plnení predmetu nabídky. Postacující je, pokud budou tyto dokumenty predloženy v kopii. e) Uchazec prokáže zkušenosti vhodné pro realizaci verejné zakázky tak, že predloží seznam zakázek odpovídajících požadovanému predmetu plnení, které realizoval v posledních 3 letech s uvedením jejich rozsahu, doby plnení a pripojí prohlášení o rádném poskytnutí služby, a to vcetne referencí. f) Uchazec bere na vedomí, že plnení nebo jeho cást bude užito jako dílo úrední, a zaváže se tuto skutecnost smluvne ošetrit, a to bez jakékoliv úhrady nad rámec nabídkové ceny. g) Uchazec bere na vedomí, že zadavatel je na základe 2 odst. 1 a 4 zákona C. 106/1999 Sb, o svobodném prístupu k informacím, subjektem povinným poskytovat na žádost tretí osoby informace vztahující se k jeho pusobnosti. Požadavky v bodech b), e), f) a g) doloží uchazec cestným prohlášením. Nesplnení byt jediného z kvalifikacních predpokladu je duvodem k okamžitému vyloucení uchazece ze souteže o verejnou zakázku. Rozhodnutí o vyloucení zadavatel bezodkladne písemne sdelí uchazeci. 3) Obsah a forma nabídky a) Návrh bude rozdelen na jednotlivé cásti A) - D) požadovaných aktivit, respektive výstupu, vcetne lokality workshopu. Soucástí návrhu bude detailnejší nabídka ad A) - D), i sdelení 23 nutných podmínek a soucinnosti na strane zadavatele k realizaci workshopu, budou-ii potreba. b) Návrh nabídky bude obsahovat návrh smlouvy. Soucástí návrhu smlouvy bude: vymezení predmetu plnení, cenu plnení v ceských korunách (bez i vcetne DPH), platební podmínky faktury za poskytnuté plnení budou vystavovány vždy ctvrtletne po ukoncení jednotlivých cástí plnení, doba splatnosti faktury nebude kratší 3D-ti dní od prevzetí faktury zadavatelem, zálohy zadavatel neposkytuje, harmonogram procesu prípravy workshopu, uchazec uvede výši smluvních pokut, které se zavazuje zaplatit zadavateli za porušení povinností, k jejichž splnení se zavázal ve své nabídce. c) Návrh nabídky bude obsahovat cenu za jednotlivé dílcí akce a celkovou finální cenu. Cena bude rozepsaná na cenu bez DPH a cenu vcetne DPH. Cena bude uvedena v ceských korunách. d) Pokud pro rešení nekterých dílcích úkolu uchazec navrhne užití speciálních postupu cí dodatecných aktivit, pak je musí popsat zejména z hlediska užitku, který poskytují zadavateli. e) Nabídka bude odevzdána v listinné a v elektronické podobe (na CD nosici dat), vcetne cestného prohlášení o shode listinné a elektronické podoby nabídky (formáty doc, pdf, xls, ppt, jpg, tíff, pro návrh smlouvy výhradne formát doc). Nabídku nelze podat elektronickou poštou Uchazec vyjádrí souhlas s šírením nabídky v elektronické podobe mezi cleny hodnotící komise pro úcely posouzení a vyhodnocení nabídek. Zadavatel požaduje, aby tištená i elektronická verze nabídky uchazece byla zapracována do formuláre uvedeného v príloze této výzvy. f) Nabídka uchazece musí být predložena na komplexní zajištení celé zakázky (predmetu plnení). g) Zadavatel nepripouští nabídky složené z více zájemcu. V prípade subdodavatelu musí být v nabídce uveden dohodnutý charakter subdodávek a forma smluvních vazeb. h) Nabídku podá uchazec písemne v originále a 1 kopii. Originály resp. kopie dokladu, jejichž predložení je požadováno, budou zarazeny do vyhotovení nabídky oznaceného jako


text: "originál", ve vyhotovení oznaceném jako "kopie" postací neoverené fotokopie V prípade rozporu mezi jednotlivými výtisky nabídky se považuje za rozhodující text originálního vyhotovení nabídky v listinné podobe. i) Nabídka vcetne veškerých požadovaných dokumentu musí být zpracována v ceském Jazyce. j) Veškeré doklady, u nichž je vyžadován podpis uchazecem, musí být podepsány statutárním orgánem uchazece nebo jinou oprávnenou osobou. V prípade, že budou doklady podepsány zmocnenou osobou, požadujeme v nabídce doložit kopii plné moci ci jiného platného poverovacího dokumentu. Nabídka musí být kvalitním zpusobem vytištena tak, aby byla dobre citelná. Nabídka nesmí obsahovat opravy a prepisy, které by zadavatele mohly uvést v omyl. Každé vyhotovení nabídky musí být vcetne prípadných príloh svázáno do jednoho svazku. Nabídka musí být dostatecným zpusobem zajištena proti manipulaci s jednotlivými lísty (napr. pomocí provázku a prelepek s razítkem uchazece). Všechny listy nabídky musí být ocíslovány prubežnou císelnou radou pocínající císlem 1. Výjimka z povinnosti císlovat listy se vztahuje na úrední doklady resp. jejich kopie, které nemusí být ocíslovány. 34 k) Vkládá-Ii uchazec do nabídky jako její soucást ci prílohu nekterý samostatný celek, který má již listy ocíslovány vlastní císelnou radou, není nutné, aby tyto listy uchazec císloval znovu prubežnou císelnou radou; to však platí pouze tehdy, je-ii císlování listu samostatného celku a prubežné císlování listu nabídky zretelne odlišené. Posledním listem nabídky musí být prohlášení uchazece, v nemž se uvede celkový pocet všech listu v nabídce (a to vcetne neocíslovaných listu). Nabídka musí být predložena na komplexní zajištení celé zakázky (predmetu nabídky). 4) Údaje pro podání nabídky: Úplnou nabídku je možno podat osobne do podatelny Ceského telekomunikacního úradu, na adrese Praha 9, Sokolovská 219, a to v pracovních dnech v úredních hodinách (pondelí a streda 7:45-17:00, úterý a ctvrtek 7:45-16:15, pátek 7:45-14:45). Lhuta pro podání nabídek koncí dne 19. dubna 2011 ve hodin. Uchazec muže podat nabídku a doklady k prokázání splnení kvalifikace rovnež doporucene poštou na adresu Ceský telekomunikacní úrad, Sokolovská 219, poštovní prihrádky 02, Praha 25, a to tak, aby byla do konce lhuty pro podání nabídek dorucena, tj, do 19. dubna 2011 do hod. K nabídkám doruceným po stanovené lhute se nebude prihlížet. V prípade dorucení nabídky poštou je za okamžik predání považováno prevzetí nabídky podatelnou zadavatele. Riziko pozdního dorucení pri odeslání nabídky poštou nese plne uchazec. Uchazeci musí zaslat nebo podat nabídku (originál, požadovaný pocet kopií a nabídku v elektronické podobe) v uzavrené neporušené obálce ci jiném obalu oznaceném nápisem a názvem: "Nabídka - NEOTVíRAT" "Služby PR - digitální dividenda" Obálka ci obal musí být uzavreny a opatreny razítkem prípadne podpisem uchazece a vhodným zpusobem zajišteny proti samovolnému otevrení ci otevrení v dusledku manipulace pri poštovní preprave. 6) Výzva k predložení nabídky ani další postup zadavatele se nerídí zákonem c. 137/2006 Sb., o verejných zakázkách, ve znení pozdejších predpisu. Zadavatel muže zrušit zadávání zakázky malého rozsahu kdykoliv v prubehu zadávání, a to i bez udání duvodu. Zadavatel si rovnež vyhrazuje právo odmítnout všechny nabídky a neuzavrít smlouvu s žádným uchazecem. Zadavatel si rovnež vyhrazuje právo uverejnené podmínky souteže dodatecne menit. 7) Kritéria hodnocení


text:
nabídky Hodnotit nabídky uchazecu bude tríclenná komise zadavatele. Hodnocení nabídek bude provedeno metodou multikriteriální analýzy: Zkušenosti s akcemi obdobného typu/ reference Celková cena Hodnocení Váha 1 10 subj. od 30 % ne'le ší 1 10 subj. od 30 % ne'le ší až o žádné ob'. roporcionálne 40 % 45 Jednotlivým nabídkám bude hodnotící komisí pridelen takový pocet bodu, který vyjádrí jejich úroven k této predstave a který vyjádrí váhu pripomínek k max. poctu bodu. Maximum 10 bodu se za jednotlivé kritérium udelí, pokud jeho splnení odpovídá ideální predstave zadavatele, 1 bod vyjadruje opacnou situaci. 8) Ostatní Podmínky souteže budou zverejneny na internetových stránkách Ceského telekomunikacního úradu nejpozdeji dne 4. dubna Ceský telekomunikacní úrad nehradí uchazecum žádné náklady vzniklé a spojené s podáním jejich nabídky. Ceský telekomunikacní úrad si vyhrazuje právo nevrátit uchazeci predloženou nabídku. Otvírání obálek s nabídkami probehne v sídle zadavatele dne 21. dubna 2011 v hod. Otevírání obálek se mohou úcastnit zástupci uchazecu, kterí podali svou nabídku rádne a vcas. Výsledky, vcetne poradí na dalších místech budou zverejneny na internetových stránkách Ceského telekomunikacního úradu. Za zadavatele: PhDr. Pavel Dvorák, CSc. predseda Rady Ceský telekomunikacní úrad Príloha 5 Podobné dokumenty
 a) Uvést přehled stavu přechodu na digitální vysílání b) Zahájit diskusi na téma digitální dividendy v podmínkách České republiky
 Název a sídlo zadavatele: Česká republika Český telekomunikační úřad se sídlem Praha 9, Sokolovská 219, PSČ 225 02 IČ: 70 10 69 75 DIČ: CZ70106975 (není plátcem DPH) Zastoupený: PhDr. Pavel Dvořák, předseda Více Předmětem nabídky je Asistence při tvorbě procesních a nákladových modelů pro agendy ČTÚ, zejména správy spektra.
 Název a sídlo zadavatele: Česká republika Český telekomunikační úřad se sídlem Praha 9, Sokolovská 219, PSČ 225 02 IČ: 70 10 69 75 DIČ: CZ70106975 (není plátcem DPH) Zastoupený: PhDr. Pavel Dvořák, předseda Více Předmětem nabídky je realizace výzkumů Monitoring služeb elektronických komunikací 2008 panel mladých.
 Název a sídlo zadavatele: Česká republika Český telekomunikační úřad Se sídlem: Praha 9, Sokolovská 219 Poštovní adresa: poštovní přihrádka 02, 225 02 Praha 025 IČ: 70 10 69 75 DIČ: CZ70106975 (není plátcem Více Výzva k podání nabídky a zadávací dokumentace
 Výzva k podání nabídky a zadávací dokumentace pro veřejnou zakázku malého rozsahu na dodávky zadávanou mimo režim zákona č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, v platném znění (dále jen zákon ) a dle Více Výzvu k podání nabídky
 Zadavatel : Česká republika - Český telekomunikační úřad se sídlem Sokolovská 219, Praha 9 IČ: 70106975 DIČ: CZ70106975 (není plátcem DPH) zastoupený : PhDr. Pavlem Dvořákem, CSc., předsedou Rady ČTÚ vyhlašuje Více ZADÁVACÍ DOKUMENTACE K VEŘEJNÉ ZAKÁZCE MALÉHO ROZSAHU
 ZADÁVACÍ DOKUMENTACE K VEŘEJNÉ ZAKÁZCE MALÉHO ROZSAHU Veřejná zakázka malého rozsahu (dále jen veřejná zakázka ) je zadávána dle 6 a 18 odst. 5 zákona č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších Více Výzva k podání nabídky. DinoPark Ostrava 3D film
 Výzva k podání nabídky dle Metodického pokynu pro zadávání veřejných zakázek v rámci Regionálního operačního programu NUTS 2 Moravskoslezsko 2007-2013 Název zakázky DinoPark Ostrava 3D film Zadavatel WEST Více 14/2014. CZ.1.07/1.5.00/34.1050 Název projektu:


text:
Modernizace výuky přírodovědných předmětů pro 21. Století Individualizace a inovace výuky.
 Výzva k podání nabídek (pro účely uveřejnění na www.msmt.cz nebo www stránkách krajů pro zadávání zakázek z prostředků finanční podpory OP VK, které se vztahují na případy, pokud zadavatel není povinen Více Výzva k podání nabídky. DinoPark Ostrava dětské hřiště
 Výzva k podání nabídky dle Metodického pokynu pro zadávání veřejných zakázek v rámci Regionálního operačního programu NUTS 2 Moravskoslezsko 2007-2013 Název zakázky DinoPark Ostrava dětské hřiště Zadavatel Více Město Varnsdorf Nám. E. Beneše 470 407 47 Varnsdorf
 Město Varnsdorf Nám. E. Beneše 470 407 47 Varnsdorf vyzývá zájemce o veřejnou zakázku malého rozsahu: VÝMĚNA OKEN V Č. P. 1838 VE VARNSDORFU 1. Veřejný zadavatel Úřední název: Město Varnsdorf Poštovní Více Město Varnsdorf Nám. E. Beneše 470 407 47 Varnsdorf
 Zadávací dokumentace pro nadlimitní veřejnou zakázku zadávanou v otevřeném řízení dle zákona č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách pod názvem: Poskytnutí služeb úvěr na zajištění financování dokončení Více VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY A ZADÁVACÍ DOKUMENTACE
 VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY A ZADÁVACÍ DOKUMENTACE k veřejné zakázce malého rozsahu zadávané mimo režim zákona č. 137/2006 Sb. o veřejných zakázkách, s dodržením zásad transparentnosti, rovného zacházení a Více Traktor s čelním nakladačem a vyžínacím ramenem
 VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY K ZAKÁZCE MALÉHO ROZSAHU tato veřejná zakázka není zadávána v režimu zákona 137/2006Sb., o zadávání veřejných zakázek, v platném znění (dále jen zákon) Traktor s čelním nakladačem Více VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY NA VEŘEJNOU ZAKÁZKU
 ZADÁVACÍ DOKUMENTACE Název veřejné zakázky: POSKYTOVÁNÍ PRÁVNÍCH SLUŽEB ADMINISTRACE ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ VEŘEJNÁ ZAKÁZKA MALÉHO ROZSAHU Zadavatel Název: Úřad pro ochranu osobních údajů Sídlo: Praha 7, Pplk. Více Vnitřní směrnice obce Hradec Nová Ves číslo 1/2011
 Vnitřní směrnice obce Hradec Nová Ves číslo 1/2011 o zadávání veřejných zakázek malého rozsahu Tato směrnice upravuje postup při zadávání veřejných zakázek malého rozsahu ve smyslu 12 odst. 6 zákona č. Více Výzva k podání nabídky. Meziříčí:
 Výzva k podání nabídky k veřejné zakázce malého rozsahu na dodávku osobního automobilu pod názvem Obnova vozového parku nákup 1 nového služebního osobního vozidla v souladu s 18 odst. 5 zákona č. 137/2006 Více Zadávací dokumentace k výběrovému řízení na dodávku služeb zajišťujících bilanční diagnostiku
 Zadávací dokumentace k výběrovému řízení na dodávku služeb zajišťujících bilanční diagnostiku Obecné zadání: Střední škola technická, Most Velebudice, Dělnická 21, příspěvková organizace vypisuje výběrové Více VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY DO VÝBĚROVÉHO ŘÍZENÍ: Brněnské Vánoce výběrové řízení na provozovatele vláčku pro děti (dále jen výzva )
 VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY DO VÝBĚROVÉHO ŘÍZENÍ: Brněnské Vánoce 2015 - výběrové řízení na provozovatele vláčku pro děti (dále jen výzva ) Turistické informační centrum města Brna, příspěvková organizace, Více Realizace topného systému a plynové přípojky v objektu bytu v mateřské škole v České Bříze
 VÝZVA K PODÁNÍ NABÍDKY NA PLNĚNÍ VEŘEJNÉ ZAKÁZKY MALÉHO ROZSAHU: Realizace topného systému a plynové přípojky v objektu bytu v mateřské škole v České Bříze Lhůta pro podání nabídek: 5.6.2013 Zodpovědná Více Rekonstrukce bytu č.p. 40, Svitávka
 Výzva k podání cenové nabídky č.j. 155/2014 Veřejná zakázka malého rozsahu dle 18, odst. 3