text:
11 Td 63/2011
 11 Td 63/2011-10
 Nejvyšší soud v trestní věci obviněné M. K., vedené u Obvodního soudu pro Prahu 6 pod sp. zn. 3 T 137/2011 rozhodl v neveřejném zasedání konaném dne 29. listopadu 2011 o příslušnosti soudu t a k t o :
 Podle § 24 odst. 1 tr. řádu je k projednání trestní věci obviněné M. K. p ř í s l u š n ý Obvodní soud pro Prahu 6.
 Státní zástupkyně Obvodního státního zastupitelství pro Prahu 6 podala dne 30. srpna 2011 k Obvodnímu soudu pro Prahu 6 obžalobu na obviněnou M. K. pro přečin podvodu podle 209 odst. 1 tr. zákoníku, kterého se měla dopustit tím, že:
 1) dne 4. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách www.bazos.cz k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou Z. F., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 2) dne 9. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách www.bazos.cz k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou D. S., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 3) dne 10. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách www.bazos.cz k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou L. H., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 4) dne 13. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou M. B., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 5) dne 13. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou P. O., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 6) dne 13. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou D. T., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 7) dne 13. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku


text:
1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozeného S. T., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 8) dne 13. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou H. V., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 9) dne 17. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou N. L., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 10) dne 17. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou K. P., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 11) dne 17. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou P. Š., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 12) dne 20. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou B. M., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 13) dne 20. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.060,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou I. V., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.060,- Kč,
 14) dne 21. 12. 2010 v P., ul. V., nabídla na internetových stránkách Aukro.cz pod přezdívkou M. k prodeji panenku LITTLE SUNSHINE za částku 1.100,- Kč, včetně poštovného, přičemž uvedené zboží nikdy nevlastnila, takže je zaslat nemohla a uvedla tak poškozenou M. S., v omyl, když si nechala uvedenou částku zaslat na bankovní účet a způsobila tak škodu ve výši 1.100,- Kč,
 Usnesením Obvodního soudu pro Prahu 6 ze dne 14. září 2011, sp. zn. 3 T 137/2011, byla podle § 314c odst. 1 písm. a) tr. řádu, § 188

type: other


text:
odst. 1 písm. a) tr. řádu trestní věc obviněné M. K. předložena Nejvyššímu soudu k rozhodnutí o místní příslušnosti s tím, že Obvodní soud pro Prahu 6 není místně příslušný k projednání a rozhodnutí této trestní věci, jelikož místem spáchání přečinu podvodu podle § 209 odst. 1 tr. zákoníku je v posuzovaném případě jednak bydliště obviněné P., ul. V., odkud na internetové stránky www.bazos.cz a Aukro.cz umisťovala inzeráty s nabídkou prodeje zboží, které nevlastnila a jednak místo, kde se tímto svým jednáním obohatila, tedy bankovní účet vedený společností GE Money Bank, a. s. se sídlem na Praze 4, na nějž byly připsány všechny platby poškozených. Jedna z poškozených (M. B.) sice má bydliště v obvodu Obvodního soudu pro Prahu 6, to ale soud nepovažuje za relevantní.
 Nejvyšší soud zhodnotil důkazy použitelné k rozhodnutí podle § 24 tr. řádu a dospěl k závěru, že místně příslušným soudem k projednání a rozhodnutí této trestní věci obviněné M. K. je Obvodní soud pro Prahu 6.
 V posuzovaném případě mělo podle zatím shromážděných důkazů dojít k jednání obviněné M. K. v P., na V., kde se ze svého počítače připojovala na servery www.bazos.cz a Aukro.cz, kam umisťovala inzeráty s nabídkou prodeje panenky LITTLE SUNSHINE v ceně 1 060,- Kč nebo 1 100,- Kč včetně ceny poštovného, kterou ovšem nevlastnila a tedy ji nemohla zaslat a kde tedy poškozené ve smyslu § 209 odst. 1 tr. zákoníku uváděla v omyl, a dále pak v obvodu Prahy 4, kde sídlí GE Money Bank, a. s., u níž je veden účet, na nějž si obviněná ve všech případech nechala poškozenými zaslat kupní cenu inzerovaného zboží, a kde tedy došlo k jejímu obohacení. Ani jedno z těchto míst se zjevně nenachází v obvodu Obvodního soudu pro Prahu 6. Potud je s názorem obvodního soudu o jeho nepříslušnosti třeba souhlasit. Tento závěr již ovšem neobstojí ve světle zjištění (srov. úřední záznam o podaném vysvětlení na č. l. 36), na něž poukázal i sám obvodní soud, a to že bydliště jedné z poškozených (M. B.), a tím tedy i částečný následek jednání obviněné (vznik škody), se nachází v obvodu Obvodního soudu pro Prahu 6, kde byla podána i obžaloba. Je proto zcela v souladu s ustanovením § 18 odst. 1 tr. ř., pokud věc projedná a rozhodne Obvodní soud pro Prahu 6, který je k tomuto řízení věcně a místně příslušný.
 Nejvyšší soud se v tomto řízení zabýval též otázkou, zda zde nejsou dány takové důležité důvody, pro něž by věc mohla být místně příslušnému soudu odňata a přikázána jinému soudu téhož druhu a stupně (§ 25 tr. řádu), dospěl však k závěru, že žádný takový důvod zde dán není. Obviněná se jednání dopustila v P., následek jejího jednání pak nastal na řadě různých míst České republiky (bydliště poškozených se nachází v Čechách i na Moravě). Dojezdová vzdálenost, která se může jevit problémem ve vztahu k obviněné i některým poškozeným, jež mají bydliště na Moravě, by tak nebyla vyřešena změnou místní příslušnosti soudu ve prospěch některého tamějšího soudu, neboť při


text:
Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo IČO: 25068172, Praha, výpis z rejstříku (29.02.2020) | Euro.cz
 Firma Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo IČO 25068172
 Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo má aktuální nebo historický záznam v těchto rejstřících: obchodní rejstřík.
 Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo (25068172) je Družstvo. Sídlí na adrese Jilemnického 453/8, Praha 160 00. Do obchodního rejtříku byla zapsána dne 26. 7. 1996 a je stále aktivní. Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo nemá žádnou provozovnu a nemá žádnou živnost.
 Jako zdroj dat o Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo nám sloužily tyto stránky:
 Detailní informace o Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo na Justice.cz
 Výpis dat pro Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo na portále firmy.euro.cz obsahuje pouze takové informace, které lze dle zákona č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů, zveřejňovat i bez souhlasu subjektu těchto údajů.
 Základní údaje Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Aktuální kontaktní údaje Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Sídlo Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Jilemnického 453/8 , Praha 160 00 26.7.1996
 Předmět podnikání Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Pronájem nemovitostí, bytů a nebytových prostor a poskytování základních služeb zajišťujících řádný provoz nemovitostí, bytu a nebytových prostor. 26.7.1996
 vedení firmy Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Statutární orgán Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Představenstvo je oprávněno jednat jménem družstva navenek ve všech věcech. Jménem představenstva jedná předseda a v době jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů dle pověření. Právní úkony, pro které je předepsána písemná forma, podepisuje předseda a jeden z místopředsedů (případně oba místopředsedové) 26.7.1996
 Ladislav Lipovský 8.8.2014
 Jilemnického 453/8 , Praha 160 00
 Ondřej Zelenka 8.8.2014
 Ing. Luděk Sequens 13.4.2018
 Kyjevská 1151/78 , Plzeň 326 00
 Věra Poláčková 26.7.1996 - 25.3.2004
 Jiří Laita 26.7.1996 - 25.3.2004
 Josef Sojka 26.7.1996 - 26.2.2013
 Monika Lipovská 25.3.2004 - 26.2.2013
 Jarmila Radimská 25.3.2004 - 26.2.2013
 Ondřej Zelenka 26.2.2013 - 8.8.2014
 Věra Poláčková 26.2.2013 - 8.8.2014
 Zdenka Laitová 26.2.2013 - 8.8.2014
 Ing. Luděk Sequens 8.8.2014 - 13.4.2018
 Sbírka Listin Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo
 Dr 2812/SL 21 účetní závěrka [2014] Městský soud v Praze 31.12.2014 20.10.2015 22.10.2015 6
 Dr 2812/SL 20 účetní závěrka [2014] VZaZ Městský soud v Praze 31.12.2014 2.9.2015 10.9.2015 2
 Dr 2812/SL 19 účetní závěrka [2014] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2014 2.9.2015 10.9.2015 2
 Dr 2812/SL 18 účetní závěrka [2014] příloha Městský soud v Praze 31.12.2014 2.9.2015 10.9.2015 2
 Dr 2812/SL 15 účetní závěrka [2013] VZZ Městský soud v Praze 31.12.2013 18.6.2014 17.7.2014 2
 Dr 2812/SL 14 účetní závěrka [2013] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2013 18.6.2014 17.7.2014 2
 Dr 2812/SL 13 účetní závěrka [2013] příloha Městský soud v Praze 31.12.2013 18.6.2014 17.7.2014 1
 Dr 2812/SL 12 účetní závěrka [2012] rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2012 5.8.2013 3.9.2013 2
 Dr 2812/SL 11 účetní závěrka [2012] VZZ Městský soud v Praze 31.12.2012 5.8.2013 3.9.2013 2
 Dr 2812/SL 10 účetní závěrka [2012] příloha Městský soud v Praze 31.12.2012 5.8.2013 3.9.2013 1
 Dr 2812/SL 9 účetní závěrka 2006-VZZ Městský soud v Praze 31.12.2006 5.9.2007 6.9.2007 2
 Dr 2812/SL 8 účetní závěrka 2006-rozvaha Městský soud v Praze 31.12.2006 5.9.2007 6.9.2007


text:
2
 Dr 2812/SL 7 účetní závěrka 2006-příloha Městský soud v Praze 31.12.2006 5.9.2007 6.9.2007 1
 Dr 2812/SL 6 účetní závěrka r.2005 Městský soud v Praze 31.12.2005 2.1.2007 3.1.2007 4
 Dr 2812/SL 5 účetní závěrka r.2004 Městský soud v Praze 31.12.2004 12.9.2005 19.9.2005 5
 Dr 2812/SL 4 účetní závěrka 2003 Městský soud v Praze 31.12.2003 2.7.2004 8.7.2004 5
 Dr 2812/SL 3 ostatní čestné prohl. 2x Městský soud v Praze 7.4.2004 2
 Dr 2812/SL 2 ostatní -zápis ze schůze BD Městský soud v Praze 7.3.2002 7.4.2004 3
 Dr 2812/SL 1 stanovy společnosti Městský soud v Praze 27.12.2001 2.1.2002 28.1.2002 6
 Jilemnického 453/8, Praha 160 00
 Bytové družstvo Bubeneč 453, družstvo - 25068172 - Praha
 Autonomní bytové družstvo nájemníků Bubeneč - ABDN Bubeneč - 26168782 - Praha 6
 Bytové družstvo BUBENEČ 399, družstvo - 63083442 - Praha 6
 "Bytové družstvo Bubeneč č.p.716/16", družstvo, v likvidaci - 61863751 - Praha
 Bytové družstvo malostranská 452, 453 - 26027135 - Týn nad Vltavou
 Bytové družstvo 42/316 Praha 7-Bubeneč - 25665103 - Praha
 Bytové družstvo Bubeneč 894 - 63083248 - Praha 6
 Bytové družstvo Bubeneč čp. 789 v likvidaci - 60195134 - Praha 6
 Bytové družstvo Ve Struhách 1024/1025, Praha 6 - Bubeneč - 25676393 - Praha 6 - Bubeneč
 Bytové družstvo BUBENEČ 895 - 62408801 - Praha


text:
1 Stanovy bytového družstva. Část I. Základní ustanovení. čl. 1. Firma a sídlo. 1. Firma : Bytové družstvo ORLIČAN Sídlo : Týn nad Vltavou, Orlická 296, okres České Budějovice, PSČ IČ : Bytové družstvo je zapsáno ve veřejném rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých Budějovicích, oddíl Dr., vložka 346 ( dále jen družstvo ) Družstvo je družstvem bytovým čl. 2. Základní ustanovení. 1. Družstvo vzniká zápisem do veřejného rejstříku a zřizuje se na dobu neurčitou Družstvo, které přijalo tyto stanovy, je podle zákona o obchodních společnostech a družstvech ( zákon č. 90/2012 Sb., dále jen zákon ), společenstvím neuzavřeného počtu osob, které je založeno za účelem zajišťování bytových potřeb svých členů, způsobem podle těchto stanov. 3. Družstvo je povinno ve svém sídle zřídit informační desku, která slouží všem členům družstva především ke svolání členských schůzí a k získávání informací o důležitých skutečnostech družstva. Informační deska je nepřetržitě přístupná členům družstva zákonným způsobem Za obsah informací zveřejněných na informační desce odpovídá předseda družstva Družstvo může provádět správu domů s byty a nebyt. prostory ve vlastnictví jiných osob Družstvo může za podmínek stanovených zákonem č. 90/2012 Sb. provozovat i jinou činnost, pokud tím neohrozí uspokojování bytových potřeb svých členů a tato činnost má ve vztahu k činnosti družstva pouze doplňkový nebo vedlejší charakter Část II. Činnosti družstva. čl. 3. Předmět činnosti. 1. Předmět činnosti družstva je založen zejména na vlastnictví, správě a provozu bytových domů, bytů a nebytových prostor, budov s nebytovými prostory a na ostatním majetku družstva Družstevním bytem nebo družstevním nebytovým prostorem se rozumí byt nebo nebytový prostor, který je v budově ve vlastnictví nebo spoluvlastnictví bytového družstva a družstvo jej poskytlo do nájmu členovi bytového družstva, který se sám nebo jeho právní předchůdce podílel na jeho pořízení členským vkladem Předmětem činnosti družstva je zejména : a) zabezpečování bytových potřeb svých členů včetně zabezpečování a zajišťování výstavby domů, bytů, příp. nebytových prostor; b) zajišťování, příp. provádění údržby, oprav, modernizací a rekonstrukcí bytových a nebytových objektů ve vlastnictví družstva, včetně jejich správy; c) zajišťování, příp. poskytování plnění spojených s užíváním bytů a nebytových prostor ve vlastnictví družstva Činnost spočívající především v nájmu družstevních bytů, družstevních nebytových prostor osobám, které nejsou členy družstva Strana 1 (celkem 23)
 2 čl.4. Právní postavení družstva. 1. Družstvo je obchodní korporací, která vystupuje v právních jednáních svým jménem a za porušení svých závazků odpovídá celým svým majetkem Družstvo je obchodní korporací podle zákona č. 90/2012 Sb., ( dále jen ZOK ) Členové družstva neručí za závazky družstva, nestanoví-li zákon pro některé případy jinak. Uhrazovací povinnost mají členové jen v případech a v rozsahu těchto stanov Část III. Vklady. čl. 5. Základní kapitál. 1. Každý člen se podílí na základním kapitálu družstva základním členským vkladem Základní kapitál tvoří souhrn základních členských vkladů, které členové družstva splatili nebo k jejich splacení se zavázali při vstupu do družstva Člen se může na základním kapitálu podílet více členskými vklady, spojenými s více jeho předměty nájmu nebo spojenými s pořízením bytů, které družstvo pronajme či pronajímá jiným osobám, za podmínek těchto


text:
stanov Zapisovaný základní kapitál je ,-Kč (padesáttisíc korun českých) Základní kapitál se zvyšuje vstupem nových členů do družstva a snižuje zánikem členství člena v družstvu, zejména jeho vystoupením, vyloučením nebo prohlášením konkurzu Základní kapitál se eviduje podle jednotlivých členů družstva čl. 6. Základní členský vklad. 1. Základní členský vklad se hradí vždy v penězích. Přede dnem splacení vkladové povinnosti k základnímu členskému vkladu členství v bytovém družstvu nevznikne Základní členský vklad v družstvu je pro všechny členy družstva stejný a byl stanoven zakládající členskou schůzí dne ve výši 5.000,-Kč Základní členský vklad nelze za trvání členství v bytovém družstvu členovi vracet, a to ani zčásti, vyjma případu, že by došlo rozhodnutím členské schůze ke snížení základního členského vkladu, za podmínek podle ZOK V případě zvýšení základního členského vkladu nebo snížení základního členského vkladu se postupuje podle zákona a těchto stanov čl. 7. Další členský vklad. 1. Členové družstva jsou povinni za podmínek uvedených ve stanovách zaplatit další členský vklad. Dalším členským vkladem se člen podílí především na pořízení domu s pozemkem, v němž se nachází byt, jehož se jako člen bytového družstva stane nájemcem, nebo jehož je nájemcem. Platí to jak při pořízení nemovité věci s byty koupí nebo výstavbou nového domu, tak při pořízení nových bytů změnou dokončené stavby přístavbou, vestavbou, nástavbou, apod O převzetí povinnosti k dalšímu členskému vkladu uzavře družstvo se členem písemnou smlouvu, která obsahuje údaj o výši peněžitého vkladu nebo o tom, jaká věc nebo provedení jaké práce anebo poskytnutí jaké služby tvoří předmět nepeněžitého vkladu, dále způsob ocenění nepeněžitého vkladu, lhůtu pro splnění vkladové povinnosti a podmínky pro vypořádání dalšího členského vkladu nebo jeho části za trvání členství Po dobu trvání členství v družstvu, nesmí výše členského vkladu člena v družstvu klesnout pod hodnotu základního členského vkladu Strana 2 (celkem 23)
 3 čl. 8. Dodatečný další členský vklad. 1. Uzavření smlouvy o nájmu uvolněného družstevního bytu/nebytového prostoru lze vedle úhrady pořizovacího dalšího členského vkladu podle předchozího čl.7., podmínit splacením dodatečného dalšího členského vkladu, jehož výši stanoví členská schůze družstva a současně určí podmínky splacení Část IV. Členství v družstvu. čl. 9. Vznik členství. 1. Členství vzniká splněním všech podmínek stanovených zákonem a těmito stanovami a to :- - - a) dnem vzniku družstva při jeho založení; b) dnem rozhodnutí členské schůze o přijetí za člena nebo pozdějším dnem uvedeným v tomto rozhodnutí; c) převodem nebo přechodem ( děděním ) družstevního podílu Členem družstva může být pouze zletilá fyzická osoba, která se zaváže k dodržování stanov a má trvalý pobyt na území České republiky Jako dědic družstevního podílu se členem družstva může stát i nezletilá fyzická osoba, nebo osoba, která nemá trvalý pobyt na území České republiky Členství vzniká na dobu neurčitou Členství jednoho z manželů nezakládá členství druhého z manželů Členství právnických osob v družstvu je vyloučeno čl O přijetí za člena družstva rozhoduje členská schůze na základě písemné přihlášky, která musí obsahovat firmu družstva, jméno a příjmení, bydliště a datum narození uchazeče o členství a vymezení jeho družstevního podílu Členská schůze je povinna


text:
rozhodnout o přihlášce zpravidla na svém prvním zasedání následujícím po doručení přihlášky, nejpozději však do tří měsíců Součástí rozhodnutí členské schůze je stanovení výše základního členského vkladu nového člena a vymezení jeho družstevního podílu čl. 11. Společné členství manželů. 1. Společné členství manželů v družstvu vznikne, jestliže je družstevní podíl součástí společného jmění manželů. Ze společného členství jsou oba manželé oprávněni a povinni společně a nerozdílně. Jako společní členové mají jeden hlas Je-li s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, spojeno právo na uzavření nájemní smlouvy k družstevnímu bytu, jde o právo na uzavření smlouvy o společném nájmu manželů Je-li s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, spojen nájem družstevního bytu, jde o společný nájem manželů Je-li jeden z manželů výlučným členem družstva, mají oba manželé společné právo nájmu podle ust. občanského zákoníku odvozené od práva nájmu manžela, který je výlučným členem družstva. V případě zániku členství manžela od jehož práva nájmu práva bylo společné nájemní právo odvozeno, zaniká také právo nájmu druhého manžela Společné členství manželů zaniká : a) vypořádáním společného jmění manželů, nebo marným uplynutím lhůty pro jeho vypořádání podle občanského zákoníku; b) rozhodnutím soudu; c) písemnou dohodou rozvedených manželů; Strana 3 (celkem 23)
 4 d) smrtí jednoho z bývalých manželů; e) vyloučením jednoho z manželů z družstva z důvodů spočívajících výhradně na straně tohoto manžela čl Vznikem společného členství manželů nezaniká to samostatné členství kteréhokoli z nich, které se nepřeměnilo na jejich členství společné Existence společného členství manželů nevylučuje vznik samostatného členství kteréhokoli z nich v tomtéž nebo jiném bytovém družstvu čl. 13. Přeměna členství. 1. K přeměně členství dochází v případech, kdy se společné členství manželů mění na samostatné členství jednoho z manželů nebo se samostatné členství jednoho z manželů mění na společné členství manželů a to buď dohodou manželů ( nebo bývalých manželů) nebo rozhodnutím soudu čl. 14. Družstevní podíl. 1. Družstevní podíl představuje práva a povinnosti člena plynoucí z členství v družstvu Spoluvlastnictví družstevního podílu je vyloučeno Zastavit družstevní podíl v družstvu může člen pouze za účelem zástavy úvěru hypotečního nebo úvěru ze stavebního spoření, popř. jiného úvěru, určeného pouze a jen na pořízení družstevního podílu nabyvatele při převodu družstevního podílu. K zástavě takového podílu je nutný předchozí písemný souhlas předsedy družstva čl. 15. Splynutí družstevních podílů. 1. Nabude-li člen za trvání svého členství v družstvu další družstevní podíl, jeho družstevní podíly splývají v jediný družstevní podíl dnem, kdy ho člen nabude Jsou-li s některým z družstevních podílů, které splývají, spojena práva třetích osob, družstevní podíly splývají až dnem, kdy tato práva třetích osob zaniknou, ledaže dohoda člena družstva s takovou třetí osobou určí jinak čl. 16. Rozdělení družstevního podílu. 1. Rozdělení družstevního podílu na dva nebo více družstevních podílů, pokud je možné podle odst.2., podléhá schválení předsedy družstva Rozdělení družstevního podílu je možné pouze v případě, že člen je nájemcem nejméně dvou předmětů nájmu, a má dojít k převodu nebo přechodu družstevního podílu nově vzniklého rozdělením původního družstevního podílu, či více družstevních podílů nově vzniklých rozdělením Člen, který je


text:
původním vlastníkem rozdělovaného družstevního podílu, ručí za dluhy, které jsou s původním družstevním podílem spojeny Pro převod družstevních podílů, které nově vzniknou rozdělením dosavadního družstevního podílu se použijí ustanovení o převodu družstevního podílu, včetně ustanovení o právních účincích vůči bytovému družstvu Při převodu nebo přechodu družstevních podílů vzniklých rozdělením se určí, se kterým z nových družstevních podílů bude spojen nájem kterého družstevního bytu nebo družstevního nebytového prostoru Strana 4 (celkem 23)
 5 čl. 17. Převod družstevního podílu. 1. Převod družstevního podílu člena bytového družstva na jiného člena nebo na jinou osobu nelze orgány družstva omezit ani vyloučit, pokud má být nabyvatelem osoba, která splňuje podmínky pro členství v družstvu podle ZOK a těchto stanov. Nesplňuje-li tato osoba podmínky členství v družstvu, k převodu družstevního podílu nedojde Převod se uskutečňuje písemnou smlouvou o převodu družstevního podílu v družstvu Právní účinky převodu družstevního podílu nastávají vůči družstvu dnem doručení účinné smlouvy o převodu družstevního podílu v družstvu, ledaže smlouva stanoví účinky pozdější. Tytéž účinky jako doručení smlouvy má doručení prohlášení převodce a nabyvatele o uzavření takového smlouvy Převodem družstevního podílu, s nímž byl spojen nájem družstevního bytu nebo právo na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu, dochází k převodu nájmu družstevního bytu anebo převodu práva na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu včetně všech práv a povinností tím spojených, a to včetně všech dluhů převodce vůči bytovému družstvu a dluhů bytového družstva vůči převodci, související s užíváním družstevního bytu převodcem, anebo s právem na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu za podmínek určených stanovami Dnem, kdy nastanou právní účinky převodu družstevního podílu vůči družstvu, zanikne členství převodce v družstvu a vznikne členství nabyvatele v družstvu. Členství převodce nezanikne, jestliže při převodu družstevních podílů nově vzniklých rozdělením, zůstane jeden z družstevních podílů nově vzniklých rozdělením dosavadnímu členovi, jehož družstevní podíl byl rozdělen. Družstvo neprodleně po doručení smlouvy nebo prohlášení podle odstavce 3., provede zápis příslušných změn v seznamu členů Za úkony spojené s vyřízením agendy, spojené s převodem,rozdělením nebo splynutím družstevního podílu a s přechodem členského podílu nebo změnou členského podílu způsobenou změnou společného jmění manželů, je družstvo oprávněno požadovat od nabyvatele úhradu v paušální výši 2.000,-Kč čl. 18. Přechod družstevního podílu. 1. Zemře-li člen, přechází dnem jeho smrti jeho družstevní podíl na dědice, na základě pravomocného usnesení soudu o projednání dědictví. Na dědice přechází také právo nájmu nebo právo na uzavření nájemní smlouvy k bytu, ke kterému měl nájemní smlouvu zemřelý člen, včetně práv a povinností s tím spojených Družstevní podíl, který byl ve společném jměním manželů, přechází na pozůstalého manžela tak, že společné členství manželů se přeměňuje na výlučné členství pozůstalého manžela. K tomu se přihlédne při vypořádání dědictví Dnem, kdy nastanou právní účinky přechodu družstevního podílu, zanikne členství dosavadního člena v bytovém družstvu a vznikne členství nabyvatele v bytovém družstvu. Členství dosavadního člena, právnické osoby, v případě, že tato právnická osoba byla členem před nabytím účinnosti těchto stanov nezanikne pouze v případě, byl-li jeho původní družstevní podíl rozdělen a jemu po rozdělení zůstal ještě další družstevní podíl čl. 19. Zánik


text:
členství. 1. Členství v družstvu zaniká : a) písemnou dohodou uzavřenou mezi družstvem a členem družstva; b) vystoupením člena; c) vyloučením člena; d) převodem družstevního podílu; e) přechodem družstevního podílu; f) smrtí člena družstva; g) zánikem právnické osoby, pokud byla členem družstva do účinnosti těchto stanov; h) prohlášením konkurzu na majetek člena; Strana 5 (celkem 23)
 6 i) zamítnutím insolvenčního návrhu na majetek člena; j) doručením vyrozumění o neúspěšné opakované dražbě v řízení o výkonu rozhodnutí nebo v exekuci, nebo nejsou-li členská práva a povinnosti převoditelné, pravomocným nařízením výkonu rozhodnutí postižením členských práv a povinností, nebo právní moci exekučního příkazu k postižení členských práv a povinností podle jiného právního předpisu, byl-li v této lhůtě podán návrh na zastavení exekuce, po právní moci rozhodnutí o tomto návrhu pro nedostatek majetku člena; k) zánikem družstva bez právního nástupce Členství v družstvu se obnovuje, jestliže: a) byl zrušen konkurz na majetek člena; to neplatí jestliže byl konkurz zrušen po splnění rozvrhového usnesení nebo proto, že majetek dlužníka je zcela nepostačující; b) byl pravomocně zastaven výkon rozhodnutí nebo exekuce postižením družstevního podílu čl. 20. Dohoda o zániku členství. 1. Dohoda o zániku členství mezi členem a družstvem musí mít písemnou formu a členství zaniká dnem v ní sjednaným. Každá strana obdrží jedno vyhotovení Písemná dohoda musí obsahovat časový údaj o dni, ke kterému členství zaniká a o dni, v němž dojde k vyklizení a předání bytu čl. 21. Vystoupení člena. 1. Člen může z družstva vystoupit. Členství zaniká uplynutím výpovědní doby dvou měsíců, která počne běžet prvním dnem měsíce následujícího po doručení písemného oznámení člena o vystoupení družstvu Člen může z bytového družstva vystoupit proto, že nesouhlasí se změnou stanov, která byla schválena členskou schůzí, jestliže na členské schůzi nehlasoval pro změnu stanov. Člen je povinen v písemném oznámení o vystoupení uvést tento důvod vystoupení, doručit oznámení o vystoupení družstvu ve lhůtě 1 měsíce ode dne, kdy se dozvěděl, nebo mohl dozvědět o této změně, nejpozději však do 3 měsíců poté, kdy členská schůze o změně stanov rozhodla, jinak se k právu člena vystoupit z družstva z důvodu nesouhlasu se změnou stanov nepřihlíží. Členství vystupujícího člena zaniká uplynutím kalendářního měsíce, v němž bylo oznámení o vystoupení člena družstvu doručeno Oznámení o vystoupení může člen odvolat jen písemně a se souhlasem družstva čl. 22. Vyloučení člena. 1. Člen může být z družstva vyloučen rozhodnutím předsedy družstva, zejména pokud : a) závažným způsobem nebo opakovaně porušuje povinnosti nebo přestal splňovat podmínky pro členství; b) nebo zavrženíhodným způsobem zasáhl do práv nebo oprávněných zájmů družstva nebo jeho členů; c) nebo po dobu alespoň jednoho roku neoznámil změnu své adresy evidované v seznamu členů a jeho pobyt se stal pro družstvo neznámým; d) nebo zneužil seznam členů; e) nebo byl-li pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin spáchaný proti družstvu nebo jeho členovi; f) nebo pokud nesplnil vkladovou povinnost k dalšímu členskému vkladu, ke které se zavázal Člena, s jehož družstevním podílem je spojen nájem družstevního bytu nebo družstevního nebytového prostoru, lze z družstva vyloučit i tehdy, pokud :


text:
a) poruší jako nájemce hrubě svou povinnost vyplývající z nájmu; Strana 6 (celkem 23)
 7 b) byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin spáchaný proti družstvu nebo na osobě, která bydlí v domě, kde je nájemcův byt nebo nebytový prostor, nebo proti cizímu majetku, který se v tomto domě nachází O vyloučení nelze rozhodnout později než ve lhůtě 6 měsíců ode dne, kdy se družstvo dozvědělo o důvodu vyloučení, nejpozději však ve lhůtě 1 roku, kdy důvod vyloučení nastal Jde-li o vyloučení společných členů (manželů) doručují se všechny písemnosti týkající se vyloučení člena z družstva, včetně výstrahy, samostatně každému z manželů Před rozhodnutím o vyloučení je družstvo povinno udělit členovi písemnou výstrahu. Vyloučit člena z družstva bez udělení této písemné výstrahy lze v případě, že porušení členských povinností nebo jiné důležité důvody uvedené ve stanovách měly následky, které nelze odstranit. Vyloučit člena z družstva bez předcházející písemné výstrahy lze vždy v případě, pokud byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin spáchaný proti družstvu a nebo proti členovi družstva Rozhodnutí o vyloučení se vyhotovuje písemně. Proti rozhodnutí předsedy o vyloučení může člen podat odůvodněné námitky k členské schůzi družstva a to ve lhůtě 30-ti dnů ode dne doručení oznámení o vyloučení; k námitkám podaným v rozporu s tím se nepřihlíží. Rozhodnutí musí obsahovat poučení o právu vylučovaného člena podat odůvodněné námitky k členské schůzi družstva. V případě vylučování společných členů (manželů), má každý z manželů právo vznést námitky proti rozhodnutí o vyloučení bez ohledu na vůli druhého manžela Proti rozhodnutí členské schůze o zamítnutí námitek může vylučovaný člen podat ve lhůtě 3 měsíců ode dne doručení tohoto rozhodnutí návrh k soudu na prohlášení rozhodnutí o vyloučení za neplatné. Do doby uplynutí lhůty pro podání návrhu u soudu nebo do doby pravomocného skončení soudního řízení družstvo nemůže vůči tomuto členovi uplatnit žádná práva plynoucí ze zániku členství Rozhodnutí předsedy o vyloučení člena a rozhodnutí členské schůze o potvrzení rozhodnutí o vyloučení se vylučovanému členovi doručuje do vlastních rukou na jeho adresu uvedenou v seznamu členů Členství vylučované osoby zanikne marným uplynutím lhůty pro podání námitek nebo dnem, kdy vylučovanému členovi bylo doručeno rozhodnutí členské schůze o zamítnutí jeho námitek. 10. Družstvo je oprávněno rozhodnutí o vyloučení zrušit. Zrušení rozhodnutí o vyloučení rozhoduje předseda. Se zrušením vyloučení musí vyloučený člen vyslovit písemný souhlas. Pokud neudělí tento souhlas do jednoho měsíce ode dne, kdy bylo této osobě rozhodnutí o zrušení vyloučení doručeno, k rozhodnutí o zrušení se nepřihlíží. Toto neplatí, pokud vyloučená osoba o zrušení rozhodnutí o vyloučení již dříve písemně požádala. Předseda je oprávněn zrušit rozhodnutí o vyloučení v případech, v nichž probíhá řízení o prohlášení neplatnosti vyloučení člena z družstva. Pokud bylo rozhodnutí o vyloučení zrušeno, nebo byloli rozhodnuto členskou schůzí nebo soudem o tom, že námitky člena proti rozhodnutí o vyloučení jsou důvodné, členství v družstvu nezaniklo čl. 23. Vypořádací podíl při zániku členství. 1. Zánikem členství za trvání družstva vzniká bývalému členovi nebo jeho dědicům nárok na vypořádací podíl. Vypořádací podíl je roven výši všech splněných (splacených) vkladů ke dni


text:
zániku členství, není-li dále stanoveno jinak Při výplatě vypořádacího podílu je družstvo oprávněno započíst své splatné pohledávky vůči bývalému členovi V případě, že družstvo proti členovi, kterému zaniklo členství, vede v době zániku jeho členství soudní spor o zaplacení dluhu a nebo tuto žalobu podá ve lhůtě do 3 měsíců od ukončení členství tohoto člena v družstvu, bude vypořádací podíl vyplacen ve lhůtách dle zákona s tím, že výše vypořádacího podílu se poníží o žalovanou částku, kterou družstvo po tomto bývalém členovi vymáhá Nárok na výplatu vypořádacího podílu vzniká ve lhůtách stanovených v 749 ZOK. Podmínkou výplaty vypořádacího podílu je vyklizení pronajímaného bytu Strana 7 (celkem 23)
 8 5. Zánikem členství v důsledku převodu členských práv a povinností, nevzniká dosavadnímu členovi vůči družstvu nárok na vypořádací podíl. Vzájemné nároky si účastníci převodu či výměny bytu vypořádají mezi sebou čl. 24. Splatnost vypořádacího podílu. 1. Nárok na výplatu vypořádacího podílu zaniká uplynutím 3 měsíců od projednání řádné měsíční závěrky za rok, ve kterém členství zaniklo, není-li dále stanoveno jinak. Pokud to hospodářská situace dovoluje, může družstvo uspokojit tento nárok nebo jeho část dříve Pokud byl člen z družstva vyloučen, počítá se lhůta 3 měsíců až ode dne marného uplynutí lhůty pro podání návrhu na prohlášení neplatnosti vyloučení nebo ode dne, v němž nabylo právní moci rozhodnutí soudu, kterým bylo řízení ve věci určení neplatnosti rozhodnutí o vyloučení skončeno Kromě nároku na výplatu vypořádacího podílu, nemá bývalý člen nebo jeho dědicové z důvodu zániku členství nárok na jakoukoliv jinou část majetku družstva čl. 25. Seznam členů. 1. Družstvo vede seznam členů podle ZOK a těchto stanov. Společní členové (manželé), se v seznamu členů výslovně uvádějí jako společní členové; je-li výlučným členem družstva pouze jeden z manželů, uvádí se v seznamu členů pouze tento z manželů, bez ohledu na to, že vznikl společný nájem manželů k družstevnímu bytu Do seznamu členů se zapisují : a) jméno, příjmení a bydliště, případně také jiná členem určená adresa pro doručování; b) den a způsob vzniku nebo zániku členství v družstvu; c) výše členského vkladu a rozsah splnění vkladové povinnosti k členskému vkladu; určení ke kterému předmětu nájmu člena nebo k předmětu nájmu jiné osoby se vztahuje každý jednotlivý další členský vklad Člen je povinen písemně oznámit a doložit družstvu každou změnu údajů evidovaných v seznamu členů bez zbytečného odkladu poté co tato skutečnost nastala. Družstvo je povinno provést zápis zapisované skutečnosti bez zbytečného odkladu poté, co mu bude změna písemně doručena a případně, podle povahy údaje, prokázána Do seznamu členů má právo nahlížet a žádat bezplatné vydání potvrzení o svém členství a obsahu svého zápisu v seznamu členů každý člen družstva. Za potvrzení o členství, pokud si je vyžádá člen častěji než 1x za rok, za ostatní potvrzení a další úkony spojené s vydáváním potvrzených listin, hradí člen, který si takového dokumenty sám vyžádal, poplatky ve výši paušálních nákladů dle odst Paušální výše nákladů spojená s vydáním potvrzení o členství na žádost člena družstva a paušální výše nákladů spojená s vydáváním ostatních potvrzení, jako je potvrzení


text:
o nájmu, potvrzení o bezdlužnosti vůči družstvu a podobně, nebo vydávání kopií smluv a dokladů jako je nájemní smlouva, smlouva o převodu družstevního podílu a podobně, to vše na žádost člena, je stanovena na částku 200,- Kč Údaje zapsané v seznamu členů může družstvo používat pouze pro své potřeby ve vztahu k členům družstva. Za jiným účelem mohou být použity pouze se souhlasem členů, kterých se týkají Přestane-li být člen družstva jeho členem, družstvo to v seznamu členů vyznačí bez zbytečného odkladu. Do této části seznamu předseda umožní nahlédnout pouze bývalému členovi, jehož se zápis týká, a jeho právnímu nástupci. Jiné osobě poskytne družstvo údaje zapsané v seznamu pouze za podmínek stanovených zákonem čl. 26. Členská práva. Člen družstva má v souladu se zákonem a stanovami právo zejména : a) volit a být volen do orgánů družstva; Strana 8 (celkem 23)
 9 b) účastnit se na jednání a rozhodování v družstvu, obracet se s návrhy, stížnostmi a náměty týkajícími se činnosti družstva na orgány družstva a být informován o jejich vyřízení; c) nahlížet do seznamu členů družstva; d) podílet se na výhodách poskytovaných družstvem; e) uzavřít s družstvem smlouvu o budoucí smlouvě o nájmu družstevního bytu/nebytového prostoru do třiceti dnů po vzniku tohoto práva, splatí-li další členský vklad na výzvu družstva a ve lhůtě jím stanovené; f) uzavřít smlouvu o nájmu družstevního bytu/nebytového prostoru s příslušným orgánem družstva, nebo jako nabyvatel na základě smlouvy o převodu družstevního podílu, zanikne-li se zánikem členství převodce v bytovém družstvu i jeho nájem bytu/nebytového prostoru a splní-li další podmínky určené stanovami; g) platit nájemné spojené s užíváním družstevního bytu/nebytového prostoru v rozsahu účelně vynaložených nákladů vzniklých družstvu při jeho správě, včetně nákladů na opravy, modernizace a rekonstrukce domů, ve kterých se nacházejí, a příspěvky na tvorbu dlouhodobého finančního zdroje na opravy a investice do těchto družstevních bytů a družstevních nebytových prostor; h) vyžádat si k nahlédnutí zápisy ze schůzí orgánů družstva; i) obdržet roční vyúčtování zaplaceného nájemného a záloh na úhrady za plnění spojená s užíváním družstevního bytu /nebytového prostoru a na vypořádání přeplatků z tohoto vyúčtování podle jiných právních předpisů, těchto stanov a zásad schválených členskou schůzí čl. 27. Členské povinnosti. Člen družstva je v souladu se zákonem a stanovami povinen zejména : a) dodržovat zákon, jiné právní předpisy a stanovy a plnit rozhodnutí orgánů družstva; b) splnit povinnost uhradit další členský vklad podle čl. 7., př. čl. 8., ve stanovené výši a lhůtě podle těchto stanov a smlouvy o dalším členském vkladu; c) uzavřít nájemní smlouvu, platit nájemné a úhrady za plnění spojená s užíváním družstevního bytu/nebytového prostoru nebo zálohy na ně ve stanovené výši a lhůtě splatnosti, uhradit nedoplatek z vyúčtování těchto záloh; d) uhradit družstvu úroky a poplatky z prodlení podle zákonné úpravy, jedná-li se o dluh z titulu nájemného za družstevní byt/nebytový prostor a úhrad za služby spojené s jeho užíváním nebo z titulu příspěvku vlastníka bytu/nebytového prostoru na správu domu a pozemku a úhrad na služby spojené s jeho užíváním; e) hradit členské příspěvky na činnost družstva a


text:
platit úhradu za úkony družstva prováděné z podnětu nebo ve prospěch člena družstva, hradit poskytnuté služby přímo nesouvisející s užíváním družstevního bytu/nebytového prostoru, a to zejména ve spojení s povolením stavebních úprav v bytě, vypracováním prohlášení vlastníka budovy a smlouvy o převodu jednotky do vlastnictví člena družstva, nebo dražbou družstevního podílu, a to ve výši schválené příslušným orgánem družstva; f) dodržovat domovní řád, dodržovat předpisy o požární ochraně, řádně užívat a udržovat družstevní byt/nebytový prostor, včetně společných prostor a zařízení domu a chránit majetek družstva před poškozením, zničením nebo ztrátou; g) na základě uzavřené smlouvy o nájmu a ve lhůtě stanovené družstvem, převzít družstevní byt/nebytový prostor. V případě opožděného převzetí družstevního bytu/nebytového prostoru, nahradit družstvu škodu z toho důvodu vzniklou, jakož i nahradit družstvu škodu, která vznikne opožděným oznámením o tom, že daný byt/nebytový prostor, člen nepřevezme; h) oznamovat a doložit družstvu každou změnu údajů evidovaných v seznamu členů bez zbytečného odkladu poté, co tato skutečnost nastala, jakož i oznamovat družstvu veškeré změny pro vedení bytové evidence, včetně včasného oznamování změn týkajících se člena a příslušníků jeho domácnosti, které jsou podstatné pro vedení členské a bytové evidence, rozúčtování cen za plnění spojená s užíváním bytu a doručováním písemností; i) umožnit zástupcům družstva nebo jimi pověřeným osobám, aby po předchozím oznámení zjišťovaly technický stav družstevního bytu/nebytového prostoru a stavy instalovaných Strana 9 (celkem 23)
 10 měřidel, provádění revizí, oprav, údržbu a instalaci měřidel a další práce nutné k řádnému provozu domů a bytů; j) podílet se na základě rozhodnutí členské schůze na úhradě ztráty družstva, maximálně ve výši trojnásobku základního členského vkladu, když uhrazovací povinnost nesmí být uložena ve větším rozsahu, než kolik činí skutečná výše ztráty družstva. Uhrazovací povinnost lze uložit, pokud ztráta družstva byla zjištěna řádnou nebo mimořádnou účetní závěrkou, která byla projednána členskou schůzí a k úhradě ztráty byl již přednostně použit nerozdělený zisk z minulých let a nedělitelný fond, včetně jiných fondů, které lze k úhradě ztráty použít, a rozhodnutí členské schůze o uhrazovací povinnosti bylo přijato do jednoho roku ode dne skončení účetního období, v němž ztráta hrazená uhrazovací povinností vznikla; k) přispívat podle svých schopností a možností k úspěšné činnosti družstva Část V. Nájem družstevního bytu. čl. 28. Vznik nájmu družstevního bytu. 1. Základní podmínkou pro vznik práva člena bytového družstva na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu je, že : a) člen se podílí nebo jeho právní předchůdce se podílel na pořízení bytu dalším členským vkladem; b) splňuje ostatní podmínky podle ZOK a těchto stanov Nájem družstevního bytu vzniká smlouvou, kterou družstvo (pronajímatel) přenechává svému členu (nájemci) do užívání družstevní byt. Není-li doba nájmu dohodnuta, má se za to, že smlouva o nájmu byla uzavřena na dobu neurčitou Nájemní smlouva musí obsahovat označení bytu, jeho příslušenství, rozsah jeho užívání, výši nájemného nebo způsob jeho výpočtu a výši úhrady za plnění spojená s užíváním bytu, nebo odkaz na evidenční list ve kterém je jejich výše uvedena Nájemní smlouva musí mít vždy písemnou formu čl. 29. Práva a povinnosti z nájmu družstevního bytu. 1. Se členem/nájemcem


text:
družstevního bytu a s manžely/společnými nájemci, mohou na základě jejich práva v bytě bydlet i jejich příbuzní v řadě přímé, sourozenci, zeť a snacha, jakož i osoby, které žijí s členy/nájemci ve společné domácnosti Počet těchto osob, jejich identifikaci, včetně jejich změn je povinen člen/nájemce neprodleně oznámit družstvu. Pokud člen/nájemce nesplní tuto povinnost, považuje se toto za hrubé porušení povinností vyplývajících z nájmu Družstvo je povinno zajistit členu/nájemci družstevního bytu plný a nerušený výkon jeho práv spojených s užíváním bytu Družstvo má právo požadovat, aby v nájemcově domácnosti žil jen takový počet osob, který je přiměřený velikosti bytu a nebrání tomu, aby všechny osoby mohly v bytě žít v obvyklých pohodlných a hygienicky vyhovujících podmínkách Kromě práva užívat byt má člen/nájemce družstevního bytu a na základě jeho práva i osoby, které s ním bydlí, právo užívat společné prostory a zařízení domu, jakož i požívat plnění, jejichž poskytování je spojeno s užíváním bytu Pokud ví člen/nájemce bytu předem o své nepřítomnosti, která má být delší než dva měsíce, i o tom, že byt bude po tuto dobu obtížně přístupný, oznámí to včas družstvu. Současně označí osobu, která po dobu jeho nepřítomnosti zajistí možnost vstupu do bytu v případě, krytého bude nezbytně zapotřebí; nemá-li člen/nájemce takovou osobu k dispozici, je takovou osobou družstvo. Pokud nesplní člen/nájemce tuto povinnost, považuje se to za hrubé porušení povinností Strana 10 (celkem 23)
 11 čl Veškeré opravy v bytě související s jeho užíváním, včetně výměn zařizovacích předmětů a náklady spojené s běžnou údržbou bytu hradí člen/nájemce (společní členové/nájemci), není-li dále stanoveno jinak Člen/nájemce nehradí opravy a výměny společných elektrických, vodoinstalačních, kanalizačních, plynových a otopných rozvodů (včetně topných těles), rozvodů společné televizní antény, opravy a výměny domácích telefonů a rozvodů k nim, opravy a ověřování bytových měřičů vody a tepla, výměny oken nebo jejich částí, pokud se s družstvem nedohodne jinak Předseda může z technických nebo estetických důvodů stanovit odchylná pravidla, upravující způsob provedení některých drobných oprav nebo běžné údržby bytu Člen/nájemce družstevního bytu nesmí provádět stavební úpravy ani jinou podstatnou změnu v bytě bez souhlasu družstva, a to ani na svůj náklad. V případě porušení této povinnosti je družstvo oprávněno požadovat, aby člen/nájemce provedené úpravy a změny bez odkladu odstranil čl Neplní-li družstvo svoji povinnost odstranit závady, které brání řádnému užívání bytu, nebo jimiž je výkon práva člena/nájemce družstevního bytu ohrožen, má člen/nájemce právo po předchozím upozornění družstva závady odstranit a v nezbytné míře požadovat od něho náhradu účelně vynaložených nákladů. Právo na náhradu musí uplatnit u družstva bez zbytečného odkladu. Právo zanikne, nebylo-li uplatněno do 6-ti měsíců od odstranění závad Nepostará-li se člen/nájemce družstevního bytu o včasné provedení oprav a běžnou údržbu bytu, má družstvo právo učinit tak po předchozím upozornění člena/nájemce na jeho náklad samo a požadovat od něho náhradu Člen/nájemce je povinen po předchozí písemné výzvě umožnit družstvu nebo jím pověřené osobě, aby k zajištění řádné údržby nebo vyžadují-li to nezbytné úpravy, provoz a opravy ostatních bytů nebo domu jako celku, byla provedena kontrola stavu bytu, nebo provedena instalace a údržba zařízení pro


text:
měření a regulaci tepla, teplé a studené vody, jakož i odpočet naměřených hodnot. Stejně je povinen umožnit přístup k provedení udržovacích prací, rekonstrukcí a oprav realizovaných přímo družstvem a také umožnit přístup k dalším technickým zařízením, pokud jsou součástí bytu a patří družstvu. Předchozí výzva se nevyžaduje, je-li nezbytné zabránit škodě nebo hrozí-li nebezpečí z prodlení Člen/nájemce má právo chovat v bytě zvíře, nepůsobí-li jeho chov družstvu nebo ostatním nájemcům obtíže nepřiměřené poměrům v domě. Pokud vyvolá chov zvířete potřebu zvýšených nákladů na údržbu společných částí domu, nahradí člen/nájemce tyto náklady družstvu Člen/nájemce odevzdá byt družstvu v den, kdy nájem končí. Byt je odevzdán, obdrží-li družstvo klíče a jinak mu nic nebrání v přístupu do bytu a v jeho užívání. Člen/nájemce je povinen odevzdat byt ve stavu v němž jej převzal, odstranit v bytě změny, které provedl bez souhlasu družstva, pokud nesdělí družstvo členu/nájemci, že odstranění změn nežádá. Změny provedené se souhlasem družstva odstraní člen/nájemce, pokud si strany ujednaly, že při skončení nájmu člen/nájemce uvede byt do původního stavu. Zařízení a předměty upevněné na zdech, podlaze a stropu bytu, které nelze odstranit bez nepřiměřeného snížení hodnoty nebo poškození bytu, nebo domu, přecházejí upevněním do vlastnictví družstva čl Člen/nájemce družstevního bytu je povinen oznámit bez zbytečného odkladu družstvu potřebu těch oprav v bytě, které má nést družstvo a umožnit jejich provedení, jinak odpovídá za škodu, která nesplněním této povinnosti vznikla Člen/nájemce družstevního bytu je povinen odstranit závady a poškození, které způsobil v domě sám nebo ti, kdo s ním bydlí. Nestane-li se tak, má družstvo právo po předchozím upozornění člena/nájemce závady a poškození odstranit a požadovat od něho náhradu Strana 11 (celkem 23)
 12 čl. 33. Nájemné a úhrada za plnění spojená s užíváním družstevního bytu. 1. Postup při stanovení výše nájemného, jakož i jeho výši, určuje svým usnesením členská schůze v souladu s ust. 744 ZOK tak, že členové bytového družstva/nájemci hradí v nájemném bytovému družstvu pouze účelně vynaložené náklady bytového družstva vzniklé při správě těchto družstevních bytů, včetně nákladů na opravy, modernizace a rekonstrukce domů, ve kterých se nacházejí, a příspěvků na tvorbu dlouhodobého finančního zdroje na opravy a investice těchto družstevních bytů Zůstatek dlouhodobé zálohy na opravy a dodatečné investice se převádí do příštího roku a nevypořádává se s členem/nájemcem družstevního bytu ani při ukončení nájmu Výši zálohových úhrad za plnění poskytovaná s užíváním bytu stanovuje předseda, s přihlédnutím k výši jejich čerpání za předchozí období a jejich ceny pro příští období Nájemné a zálohy na úhrady za plnění spojená s užíváním družstevního bytu se platí měsíčně a to nejpozději do 20-tého dne příslušného měsíce za který se platí nájemné Vyúčtování záloh na plnění poskytovaná s užíváním družstevního bytu za kalendářní rok provede družstvo s členem/nájemcem nejpozději do konce měsíce dubna následujícího roku. Přeplatek nebo nedoplatek z vyúčtování záloh je splatný nejpozději do jednoho měsíce po doručení vyúčtovacího dokladu. Při výplatě přeplatku z vyúčtování nájemného nebo úhrad za plnění spojená s užíváním družstevního bytu má družstvo právo započíst své splatné pohledávky vůči členu/nájemci družstevního bytu Nezaplatí-li člen/nájemce družstevního


text:
bytu nájemné a zálohy na plnění spojená s užíváním bytu do 5-ti kalendářních dnů po jejich splatnosti, je povinen zaplatit družstvu úroky a poplatky z prodlení podle zákonné úpravy Družstvo je oprávněno uplatňovat vůči členu/nájemci svá práva vyplývající z neplaceného dluhu včetně vyloučení z družstva, a to i v případě, že člen/nájemce složí dlužnou částku do notářské úschovy a vyrozumí o tom družstvo čl Člen/nájemce družstevního bytu má právo na přiměřenou slevu z nájemného, pokud družstvo přes jeho upozornění neodstraní v bytě nebo domě závadu, která podstatně nebo po delší dobu zhoršuje jejich užívání. Člen/nájemce je povinen oznámit družstvu závadu písemně a bez zbytečného odkladu poté co jí zjistil nebo zjistit mohl. Právo na přiměřenou slevu z nájemného má člen/nájemce i tehdy, jestliže nebyla z důvodů spočívajících na straně družstva poskytována plnění spojená s užíváním bytu, nebo byla poskytována vadně, a jestliže užívání bytu se v důsledku toho podstatně zhoršilo Stejné právo má člen/nájemce družstevního bytu, jestliže stavebními úpravami v domě se podstatně nebo delší dobu zhorší podmínky užívání bytu nebo domu Výše slevy z nájemného se stanoví s ohledem na to, do jaké míry je znemožněno nebo ztíženo užívání družstevního bytu čl Právo na slevu z nájemného nebo z úhrady za plnění spojená s užíváním bytu je třeba uplatnit u družstva bez zbytečného odkladu. Právo zanikne, nebylo-li uplatněno do 6-ti měsíců ode dne, kdy člen/nájemce vadu zjistil nebo mohl zjistit V případě včasného oznámení vady, se sleva z nájemného poskytne za podmínek upravených těmito stanovami za období od oznámení závady v bytě družstvu do doby odstranění závady č. 36. Společný nájem družstevního bytu manžely. 1. Společný nájem družstevního bytu může vzniknout pouze mezi manžely Strana 12 (celkem 23)
 Stanovy Část I. Základní ustanovení Čl. 1 Firma: Bytové družstvo Komenského 660 Sídlo: Komenského 660, Týn nad Vltavou, 375 01 IČ: 251 93 899 Zapsáno ve veřejném rejstříku vedeném Krajským soudem v Českých


text:
6Azs181/2017
 6 Azs 181/2017-32
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátu slo3⁄4eném z pøedsedkynì Mgr. Jany Brothánkové a soudcù JUDr. Petra Prùchy a JUDr. Tomá1e Langá1ka v právní vìci 3⁄4alobkynì: N. T. H., zastoupena Mgr. et Mgr. Markem Èechovským, advokátem, se sídlem Opletalova 25, 110 00 Praha 1, proti 3⁄4alovanému: Ministerstvo vnitra, Komise pro rozhodování ve vìcech pobytu cizincù, se sídlem nám. Hrdinù 1634/3, 140 21 Praha 4, týkající se 3⁄4aloby proti rozhodnutí 3⁄4alovaného ze dne 24. 6. 2015, è. j. MV-65097-3/SO-2015, v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobkynì proti rozsudku Krajského soudu v Ústí nad Labem ze dne 24. 5. 2017, è. j. 15 A 97/2015-49,
 [1] Rozhodnutím Ministerstva vnitra, odboru azylové a migraèní politiky (dále jen správní orgán I. stupnì ) ze dne 17. 3. 2015, è. j. OAM-2560-19/ZR-2014 (dále jen prvostupòové rozhodnutí ), byla podle ustanovení § 77 odst. 1 písm. c) zákona è. 326/1999 Sb., o pobytu cizincù na území Èeské republiky a o zmìnì nìkterých zákonù, v rozhodném znìní (dále jen zákon o pobytu cizincù ), zru1ena platnost povolení 3⁄4alobkynì k trvalému pobytu a dle § 77 odst. 3 tého3⁄4 zákona jí byla k vycestování z území Èeské republiky stanovena lhùta 30 dnù od právní moci prvostupòového rozhodnutí. Dùvodem pro zru1ení platnosti povolení k trvalému pobytu byla skuteènost, 3⁄4e 3⁄4alobkynì pobývala v letech 2008-2013 nepøetr3⁄4itì ve Vietnamu, ani3⁄4 by k tomu mìla záva3⁄4né dùvody. ®alobkynì neprokázala, 3⁄4e její matka mìla záva3⁄4né zdravotní problémy po celou dobu let 2008-2014 (resp. 2013), kdy se vrátila do Èeské republiky.
 [2] Rozhodnutím ze dne 24. 6. 2015, è. j. MV-65097-3/SO-2015 (dále jen napadené rozhodnutí ), 3⁄4alovaný zamítl odvolání 3⁄4alobkynì a prvostupòové rozhodnutí potvrdil.
 [3] Rozsudkem Krajského soudu v Ústí nad Labem (dále jen krajský soud ) ze dne 24. 5. 2017, è. j. 15 A 97/2015-49 (dále jen napadený rozsudek ), byla zamítnuta 3⁄4aloba proti napadenému rozhodnutí 3⁄4alovaného. Krajský soud pøednì upozornil, 3⁄4e pøezkoumává zákonnost rozhodnutí správního orgánu pouze v rozsahu, který 3⁄4alobce uplatnil v 3⁄4alobì nebo bìhem lhùty 30 dnù po oznámení napadeného rozhodnutí (§ 172 odst. 1 zákona o pobytu cizincù). Námitku, 3⁄4e dal1ím dùvodem, proè se 3⁄4alobkynì nezdr3⁄4ovala v rozhodné dobì na území Èeské republiky, bylo její studium, a námitku, 3⁄4e se správní orgány nezabývaly øádnì otázkou pøimìøenosti dopadù jejich rozhodnutí do rodinného a soukromého 3⁄4ivota 3⁄4alobkynì, pova3⁄4oval za námitky nové, nebo» nebyly zmínìny v písemném vyhotovení 3⁄4aloby a 3⁄4alobkynì je uplatnila a3⁄4 pøi ústním jednání soudu. Krajský soud zdùraznil, 3⁄4e správní soudnictví je ovládáno zásadou koncentrace a soud se mù3⁄4e zabývat pouze vèas uplatnìnými 3⁄4alobními body. Jeliko3⁄4 uvedené námitky byly uplatnìny opo3⁄4dìnì, nemohl se jimi zabývat.
 [4] Krajský soud shledal napadené rozhodnutí pøezkoumatelným, nebo» 3⁄4alovaný popsal skutkový stav, ze kterého vycházel, specifikoval právní úpravu, kterou k rozhodnutí ve vìci pou3⁄4il, vypoøádal se øádnì s odvolacími námitkami 3⁄4alobkynì a rozvedl úvahy, kterými byl veden pøi vydání 3⁄4alobou napadeného rozhodnutí.
 [5] K podstatì sporu soud uvedl, 3⁄4e mezi úèastníky je nesporné, 3⁄4e 3⁄4alobkynì pobývala mimo území státù Evropské unie nepøetr3⁄4itì po dobu del1í ne3⁄4 12 mìsícù v období od


text:
roku 2008 do èervence roku 2013. Spor spoèívá v tom, zda doba pobytu mimo území státù Evropské unie byla v daném pøípadì odùvodnìna záva3⁄4nými dùvody, èi nikoli. Podle krajského soudu ze zákona vyplývá pravidlo, 3⁄4e pokud cizinec pobývá nepøetr3⁄4itì po dobu del1í ne3⁄4 12 mìsícù mimo území státù Evropské unie, bude mu jeho trvalý pobyt zru1en. Výjimkou je pøípad, kdy cizinec v rámci správního øízení o zru1ení trvalého pobytu správnímu orgánu dolo3⁄4í, 3⁄4e jeho nepøetr3⁄4itý pobyt mimo území státù Evropské unie byl odùvodnìn záva3⁄4nými dùvody. Cizince tak tí3⁄4í jak bøemeno tvrzení, tak zejména i bøemeno dùkazní ve vztahu k existenci záva3⁄4ných dùvodù pobytu mimo území èlenských státù Evropské unie.
 [6] Jako takový dùvod uvedla 3⁄4alobkynì záva3⁄4né onemocnìní její matky. Vá3⁄4né onemocnìní èlena rodiny pova3⁄4ovali 3⁄4alovaný i správní orgán I. stupnì za záva3⁄4ný dùvod nepøítomnosti na území státù Evropské unie ve smyslu § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù. V daném pøípadì ov1em 3⁄4alobkynì pravdivost tohoto svého tvrzení v rámci správního øízení neprokázala. Ve správním øízení pøedlo3⁄4ila doklady, z nich3⁄4 vyplývá, 3⁄4e její matka mìla zdravotní potí3⁄4e na pøelomu roku 2008 a 2009 a pak opìt a3⁄4 v roce 2014, kdy ji3⁄4 3⁄4alobkynì pobývala na území Èeské republiky, kam se vrátila v èervenci roku 2013. Nepøedlo3⁄4ila 3⁄4ádný doklad, ze kterého by vyplývalo, 3⁄4e její matka v období vìt1iny roku 2009 a následujících let 2010, 2011, 2012 a3⁄4 do èervence 2013 trpìla záva3⁄4nou nemocí. Krajský soud se ztoto3⁄4nil s 3⁄4alovaným, 3⁄4e 3⁄4alobkynì od poèátku roku 2009 do èervence 2013, tedy po dobu více ne3⁄4 4 let, pobývala mimo území státù Evropské unie, ani3⁄4 by tato nepøítomnost byla odùvodnìna záva3⁄4ným dùvodem ve smyslu § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù. Zápisy v knize vy1etøení z roku 2014 nikterak neprokazují, 3⁄4e by matka 3⁄4alobkynì trpìla záva3⁄4nou nemocí po celou dobu nepøítomnosti 3⁄4alobkynì na území státù Evropské unie. Naopak skuteènost, 3⁄4e matka 3⁄4alobkynì nebyla nucena podrobit se od 27. 1. 2009 a3⁄4 do 20. 2. 2014 vy1etøení u lékaøe, svìdèí o stabilizaci jejího zdravotního stavu v daném období, a nelze proto hovoøit o tom, 3⁄4e by trpìla záva3⁄4nou chorobou, která by mohla odùvodnit pobyt 3⁄4alobkynì mimo území státù Evropské unie. pokraèování
 [7] Krajský soud (s ohledem na odkazy 3⁄4alobkynì na judikaturu jiných krajských soudù) upozornil, 3⁄4e v nyní projednávaném pøípadì správní orgán provedl dokazování ve vztahu k existenci záva3⁄4ného dùvodu pobytu 3⁄4alobkynì mimo území Èeské republiky (resp. státù Evropské unie), ov1em existence tohoto dùvodu prokázána nebyla. Na základì dal1ích obecných 3⁄4alobních námitek uzavøel, 3⁄4e 3⁄4alovaný se v 3⁄4alobou napadeném rozhodnutí vypoøádal s námitkami 3⁄4alobkynì uplatnìnými v odvolání a shledal prvostupòové rozhodnutí souladné se zákonnou úpravou, pøièem3⁄4 skutkový stav byl ze strany správních orgánù zji1tìn v zákonem po3⁄4adovaném rozsahu a dle soudu nedo1lo v rámci správního øízení k poru1ení zásad zakotvených v 3⁄4alobkyní uvádìných ustanoveních zákona è. 500/2004 Sb., správní øád, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (dále jen správní øád ).
 [8] ®alobkynì (dále jen stì3⁄4ovatelka ) napadla v záhlaví oznaèený rozsudek krajského soudu, kterým byla její 3⁄4aloba proti rozhodnutí 3⁄4alovaného


text:
zamítnuta, jak bylo uvedeno vý1e. Stì3⁄4ovatelka svou kasaèní stí3⁄4nost opírá o dùvody uvedené v § 103 odst. 1 písm. a) a d) zákona è. 150/2002 Sb., soudní øád správní, ve znìní pozdìj1ích pøedpisù (dále jen s. ø. s. ), a navrhuje zdej1ímu soudu, aby napadený rozsudek zru1il.
 [9] Stì3⁄4ovatelka namítá, 3⁄4e krajský soud se nedostateènì vypoøádal s 3⁄4alobními námitkami a aproboval nezákonná a nepøezkoumatelná správní rozhodnutí, èím3⁄4 zatí3⁄4il stejnými vadami i své rozhodnutí.
 [10] Stì3⁄4ovatelka nesouhlasí s krajským soudem, 3⁄4e námitky uplatnìné pøi ústním jednání byly opo3⁄4dìné. Nejednalo s toti3⁄4 o nové 3⁄4alobní body, nýbr3⁄4 o pouhé upøesnìní 3⁄4alobního bodu b)-3⁄4e správní orgány nesprávnì aplikovaly dùvod pro zru1ení trvalého pobytu. V prùbìhu ústního jednání pøed soudem byly pouze doplnìny nìkteré dal1í konkrétní okolnosti pro závìr, 3⁄4e v pøípadì 3⁄4alobkynì se jednalo o záva3⁄4né dùvody ve smyslu § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù. Krajský soud se tìmito upøesnìními mìl zabývat a jeho názor o opo3⁄4dìnì uplatnìných nových 3⁄4alobních bodech je podle stì3⁄4ovatelky nesprávný.
 [11] Stejnì tak pova3⁄4uje stì3⁄4ovatelka za nesprávné závìry soudu ohlednì aplikace § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù na posuzovaný pøípad, tedy zda zru1ení platnosti povolení k trvalému pobytu bránily záva3⁄4né dùvody odùvodòující nepøítomnost stì3⁄4ovatelky na území státù Evropské unie. Stì3⁄4ovatelka dolo3⁄4ila jako dùvod skuteènost, 3⁄4e její matka byla vá3⁄4nì nemocná. Správní orgán pøitom tuto skuteènost nijak nerozporoval. Naopak potvrdil, 3⁄4e vá3⁄4ným dùvodem ve smyslu citovaného ustanovení nemusí být jen onemocnìní úèastníka øízení, nýbr3⁄4 i jeho rodinného pøíslu1níka. Matka stì3⁄4ovatelky onemocnìla, proto se svým otcem odjela do Vietnamu, aby matku podpoøila. Pøedlo3⁄4enými záznamy bylo prokázáno, 3⁄4e nemoc matky trvala od roku 2009 minimálnì do roku 2014. Nelze souhlasit, 3⁄4e pro tento závìr nemá význam záznam z roku 2014, nebo» je jím deklarováno, 3⁄4e trval dùvod, pro který byla stì3⁄4ovatelka ve Vietnamu od roku 2009. Jestli3⁄4e tedy správní orgán potvrdil, 3⁄4e v daném pøípadì existuje negativní podmínka podle § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù, nemohl povolení k pobytu zru1it. Jeho závìr je tudí3⁄4 pøekvapivý. Popøel jím svá pøedchozí tvrzení (3⁄4e i nemoc rodinného pøíslu1níka mù3⁄4e být záva3⁄4ným dùvodem pobytu cizince mimo na území státù Evropské unie). Správní orgán tak vykládá zákon zcela libovolnì a v neprospìch úèastníka øízení. Podle stì3⁄4ovatelky tak pøekroèil pøi rozhodování meze správního uvá3⁄4ení, nebo» zru1il povolení k pobytu stì3⁄4ovatelky, pøesto3⁄4e dùvodem jejího pobytu mimo území èlenských státù Evropské unie bylo záva3⁄4né onemocnìní, které dolo3⁄4ila lékaøskými zprávami.
 [12] Stì3⁄4ovatelka zároveò Nejvy11ímu správnímu soudu navrhla, aby její kasaèní stí3⁄4nosti pøiznal odkladný úèinek.
 [13] ®alovaný se ve vyjádøení ke kasaèní stí3⁄4nosti ztoto3⁄4nil s napadeným rozsudkem, který pova3⁄4uje za pøezkoumatelný, a odkazuje na své vyjádøení k 3⁄4alobì. Jeliko3⁄4 tedy vyjádøení neobsahovalo 3⁄4ádná tvrzení, k nim3⁄4 by Nejvy11í správní soud pøihlédl, nezasílal ji3⁄4 pøedmìtné podání stì3⁄4ovatelce k pøípadné replice.
 [16] Nejvy11í správní soud konstatuje, 3⁄4e nejprve je tøeba pøezkoumat napadený rozsudek z dùvodu uvedeného v ustanovení § 103 odst. 1 písm. d) s. ø. s. V postupu krajského soudu v1ak neshledal 3⁄4ádné vady mající vliv na zákonnost napadeného rozsudku,


text:
k nim3⁄4 by musel pøihlédnout z moci úøední, ani jeho nepøezkoumatelnost. Ustanovení § 103 odst. 1 písm. d) s. ø. s. rozli1uje nepøezkoumatelnost spoèívající v nesrozumitelnosti a v nedostatku dùvodù. Nejvy11í správní soud v tomto duchu zhodnotil napadený rozsudek a dospìl k závìru, 3⁄4e je pøezkoumatelný. Odùvodnìní pøezkoumávaného rozsudku je zcela srozumitelné, jsou z nìj jasnì seznatelné úvahy, jimi3⁄4 se soud øídil, a obsahuje vypoøádání ve1kerých 3⁄4alobních námitek. Nevykazuje tak 3⁄4ádné vady zpùsobující nepøezkoumatelnost pro nedostatek dùvodù (srov. napø. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 29. èervence 2004, è. j. 4 As 5/2003-52, ve1kerá citovaná rozhodnutí Nejvy11ího správního soudu jsou dostupná na www.nssoud.cz), ani pro nesrozumitelnost (napø. rozsudek Nejvy11ího správního soudu ze dne 4. prosince 2003, è. j. 2 Azs 47/2003-130, è. 244/2004 Sb. NSS).
 [17] Ohlednì námitek uplatnìných stì3⁄4ovatelkou a3⁄4 pøi ústním jednání soudu, èili po lhùtì pro podání 3⁄4aloby, ztoto3⁄4òuje se Nejvy11í správní soud s krajským soudem, 3⁄4e se jedná o nové 3⁄4alobní body. Stì3⁄4ovatelka v písemném vyhotovení 3⁄4aloby (podaném v zákonné lhùtì) obecnì konstatovala, 3⁄4e napadené rozhodnutí bylo vydáno v rozporu s § 68 odst. 3 a § 89 odst. 2 správního øádu, jako3⁄4 i s ustanoveními § 2 odst. 3 a 4 a § 3 tého3⁄4 zákona (bod a. èlánku IV. 3⁄4aloby). V bodì b. èlánku IV. 3⁄4aloby pak toto3⁄4nì jako v kasaèní stí3⁄4nosti (srov. bod [11] tohoto rozsudku) tvrdila, 3⁄4e správní orgány nesprávnì posoudily otázku existence negativní podmínky pro zru1ení platnosti povolení k pobytu podle § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù, nebo» stì3⁄4ovatelèin pobyt mimo území èlenských státù Evropské unie byl odùvodnìn vá3⁄4ným onemocnìním její matky, pøièem3⁄4 tuto skuteènost ve správním øízení dostateènì dolo3⁄4ila. Pokud následnì pøi ústním jednání tvrdila (resp. její zástupkynì), 3⁄4e dal1ím dùvodem pobytu ve Vietnamu bylo její studium a 3⁄4e se správní orgány navíc nezabývaly pøimìøeností dopadù svého rozhodnutí do soukromého a rodinného 3⁄4ivota stì3⁄4ovatelky, nejedná se o pouhou konkretizaci bodu b. èlánku IV. 3⁄4aloby, jak stì3⁄4ovatelka uvádí, nýbr3⁄4 o roz1íøení 3⁄4aloby nad jeho rámec. [18] Jestli3⁄4e je rozhodnutí správního orgánu zalo3⁄4eno na aplikaci § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù, pak by nebylo mo3⁄4né pova3⁄4ovat za dostateènì konkrétní 3⁄4alobní bod pouhé holé konstatování, 3⁄4e toto ustanovení bylo aplikováno nesprávnì. Dostateèným 3⁄4alobním bodem pokraèování je a3⁄4 konkrétní argumentace, proè nebylo dané ustanovení aplikováno správnì. Proto nelze nad rámec konkrétních 3⁄4alobních bodù (ke konkretizaci 3⁄4alobních bodù viz rozsudek roz1íøeného senátu Nejvy11ího správního soudu ze dne 20. 12. 2005 è. j. 2 Azs 92/2005-58, publ. pod è. 835/2006 Sb. NSS) roz1iøovat 3⁄4alobu o dal1í námitky s tím, 3⁄4e se jedná o doplnìní ji3⁄4 uplatnìných 3⁄4alobních bodù, které jsou za tímto úèelem vymezeny velmi 1iroce, jak to uèinila stì3⁄4ovatelka v kasaèní stí3⁄4nosti (viz bod [10] tohoto rozsudku). Touto logikou by toti3⁄4 bylo mo3⁄4né v 3⁄4alobì pouze konstatovat nezákonnost napadeného rozhodnutí, a poté kdykoliv konkretizovat, v èem daná nezákonnost spoèívá. Takový výklad je ov1em zjevnì v rozporu se zásadou koncentrace øízení vyjádøenou v ustanovení § 71 odst. 2 s. ø. s. Stì3⁄4ovatelka v 3⁄4alobì poukazovala na nesprávné hodnocení


text:
existence záva3⁄4ného dùvodu pro dlouhodobý nepøetr3⁄4itý pobyt ve Vietnamu, spoèívajícího ve vá3⁄4ném onemocnìní její matky, co3⁄4 je 3⁄4alobní bod, který nemohl být konkretizován jinými dùvody pobytu ve Vietnamu, u3⁄4 vùbec pak námitkou absence zkoumání pøimìøenosti dopadù správního rozhodnutí do soukromého a rodinného 3⁄4ivota stì3⁄4ovatelky. Jedná se o nové 3⁄4alobní body uplatnìné a3⁄4 po lhùtì pro podání 3⁄4aloby.
 [19] Nejvy11í správní soud se dále zabýval meritem sporu, kterým je otázka, zda stì3⁄4ovatelka dostateènì dolo3⁄4ila, 3⁄4e byly splnìny podmínky pro nezru1ení platnosti jejího povolení k trvalému pobytu podle § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù.
 [20] Podle uvedeného ustanovení ministerstvo zru1í platnost povolení k trvalému pobytu, jestli3⁄4e cizinec pobýval mimo území státù Evropské unie nepøetr3⁄4itì po dobu del1í ne3⁄4 12 mìsícù, pokud nebyla odùvodnìna záva3⁄4nými dùvody, zejména tìhotenstvím a narozením dítìte, záva3⁄4ným onemocnìním, studiem nebo odborným 1kolením anebo pracovním vysláním do zahranièí.
 [21] Nelze se ztoto3⁄4nit se stì3⁄4ovatelkou, 3⁄4e by správní orgány uèinily pøekvapivé èi vnitønì rozporné závìry. Pokud konstatovaly, 3⁄4e vá3⁄4ným dùvodem ve smyslu citovaného ustanovení nemusí být jen onemocnìní úèastníka øízení, nýbr3⁄4 i jeho rodinného pøíslu1níka, jednalo se o výklad dotèeného ustanovení zákona odpovídající i judikatuøe Nejvy11ího správního soudu (viz rozsudek ze dne 12. 3. 2015, è. j. 9 Azs 306/2014-50), ani3⁄4 by ov1em bylo hodnoceno, zda stì3⁄4ovatelèin pobyt ve Vietnamu byl odùvodnìn vá3⁄4nou nemocí matky, resp. zda bylo v øízení prokázáno, 3⁄4e matka stì3⁄4ovatelky byla v rozhodném období vá3⁄4nì nemocná. Jinými slovy správní orgány pouze tvrdily, 3⁄4e pokud by stì3⁄4ovatelka pobývala ve Vietnamu déle ne3⁄4 12 mìsícù z dùvodu vá3⁄4né nemoci své matky, mohl by to být záva3⁄4ný dùvod vedoucí k nemo3⁄4nosti zru1it platnost povolení k trvalému pobytu. Neuvedly v1ak, 3⁄4e by pøedmìtné stì3⁄4ovatelèino tvrzení pova3⁄4ovaly za prokázané.
 [22] Stì3⁄4ovatelka v kasaèní stí3⁄4nosti toto3⁄4nì jako v 3⁄4alobì tvrdí, 3⁄4e záznamy pøelo3⁄4enými ve správním øízení prokázala, 3⁄4e nemoc matky trvala od roku 2009 minimálnì do roku 2014, pøièem3⁄4 záznam z roku 2014 deklaruje, 3⁄4e trval dùvod, pro který byla stì3⁄4ovatelka ve Vietnamu od roku 2009. Nijak v1ak nepolemizuje s vypoøádáním tìchto námitek krajským soudem (jak je rekapituluje soud v bodì [6] tohoto rozsudku). Nejvy11í správní soud naopak souhlasí s tím, jak pøedlo3⁄4ené záznamy krajský soud hodnotil. Stì3⁄4ovatelka pøedlo3⁄4ila správním orgánùm knihu vy1etøení, v ní3⁄4 je zaznamenán první zápis ze dne 10. 11. 2005, kde jsou uvedeny potí3⁄4e matky jako ka1el, dýchací problémy, srdce a akutní zápal plic. Dal1í zápis je ze dne 17. 10. 2007 týkající se zánìtu prùdu1ek a zápalu plic. Dal1í zápis ze dne 13. 11. 2008 (ji3⁄4 z období nepøítomnosti stì3⁄4ovatelky na území státù Evropské unie) opìt uvádí jako potí3⁄4e matky zánìt prùdu1ek a zápal plic. Zápis je ze dne 27. 1. 2009 potvrzuje toto3⁄4né obtí3⁄4e. Následující zápis v knize vy1etøení matky je pak a3⁄4 ze dne 20. 2. 2014 (kdy se ji3⁄4 stì3⁄4ovatelka nacházela na území Èeské republiky) týká se zánìtu prùdu1ek. Z roku 2014 následují je1tì dal1í záznamy o vy1etøeních a zdravotních problémech matky stì3⁄4ovatelky, které jsou èetnìj1í ne3⁄4 v pøedchozích letech. Nejvy11í správní soud má za to, 3⁄4e ze záznamù neplyne,


text:
3⁄4e by zdravotní potí3⁄4e matky, vy3⁄4adující pøítomnost stì3⁄4ovatelky ve Vietnamu, trvaly nepøetr3⁄4itì od roku 2009 a3⁄4 do roku 2014 (zejména kdy3⁄4 se stì3⁄4ovatelka v prùbìhu tohoto období vrátila z Vietnamu do Èeské republiky). Naopak z pøedlo3⁄4ených dokladù nelze mít za prokázanou existenci vá3⁄4né nemoci matky, jestli3⁄4e od roku 2009 do roku 2014 nepotøebovala ani 3⁄4ádné vy1etøení. Ve shodì s krajským soudem Nejvy11í správní soud uvádí, 3⁄4e podklady zalo3⁄4ené ve správním spise prokazují toliko skuteènost, 3⁄4e její matka mìla zdravotní potí3⁄4e na pøelomu roku 2008 a 2009 a pak opìt a3⁄4 v roce 2014, kdy ji3⁄4 stì3⁄4ovatelka pobývala na území Èeské republiky (pøesto3⁄4e v tomto roce byly náv1tìvy matky u lékaøe èastìj1í), kam se vrátila v èervenci roku 2013. Z nièeho nevyplývá, 3⁄4e by její matka v období vìt1iny roku 2009 a následujících let 2010, 2011, 2012 a3⁄4 do èervence 2013 trpìla vá3⁄4nou nemocí, pro ni3⁄4 by stì3⁄4ovatelka musela o svou matku peèovat, jak tvrdila v prùbìhu správního øízení. Tyto závìry stì3⁄4ovatelka v kasaèní stí3⁄4nosti nijak konkrétnì nezpochybnila.
 [23] S ohledem na kasaèní námitky Nejvy11í správní soud upozoròuje, 3⁄4e pøekroèení mezí správního uvá3⁄4ení je v daném pøípadì pojmovì vylouèeno. Jestli3⁄4e u cizince existoval dùvod pøedpokládaný zákonem, je3⁄4 vyluèuje zru1ení platnosti povolení k trvalému pobytu, pak správní orgán nemá 3⁄4ádnou míru uvá3⁄4ení, zda platnost povolení k trvalému pobytu cizince zru1í, èi nikoliv. V takové situaci rozhodnutí podle § 77 odst. 1 písm. c) zákona o pobytu cizincù vydat nemù3⁄4e. V pøípadì stì3⁄4ovatelky ov1em existence vá3⁄4ného dùvodu odùvodòující její dlouhodobý pobyt mimo území státù Evropské unie prokázána nebyla. Proto 3⁄4alovaný nepochybil, kdy3⁄4 rozhodnutí o zru1ení platnosti povolení k trvalému pobytu stì3⁄4ovatelky potvrdil.
 [24] O návrhu na pøiznání odkladného úèinku kasaèní stí3⁄4nosti Nejvy11í správní soud nerozhodoval, jeliko3⁄4 rozhodl o samotné kasaèní stí3⁄4nosti bez zbyteèného prodlení po provedení nezbytných procesních úkonù. Odkladný úèinek vyvolává úèinky jen do skonèení øízení pøed soudem. Rozhodnutí o odkladném úèinku tak skonèením øízení o kasaèní stí3⁄4nosti pozbylo smyslu.
 [25] S ohledem na v1e vý1e uvedené dospìl Nejvy11í správní soud k závìru, 3⁄4e kasaèní stí3⁄4nost není dùvodná, a proto ji podle ustanovení § 110 odst. 1 s. ø. s. zamítl.
 [26] O náhradì nákladù øízení rozhodl Nejvy11í správní soud v souladu s ustanovením § 60 odst. 1 s. ø. s. ve spojení s ustanovením § 120 s. ø. s. Stì3⁄4ovatelka nemìla ve vìci úspìch, a nemá proto právo na náhradu nákladù øízení; 3⁄4alovanému pak v øízení o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4ádné náklady nevznikly.


text:
Zasaďte se o deinstitucionalizaci, vyzývají organizace a akademici ministryni Maláčovou - Revue pro sociální politiku a výzkum ღ
 Středa, 6.5.2020 Neděle, 10.5.2020 ISPV 559 Views Disabilita, Dlouhodobá péče, Domácí péče, Inkluze, Lidská práva, MPSV, Senioři, Sociální služby
 Jednota pro deinstitucionalizaci z.s. spolu s dalšími třemi odbornými organizacemi Aliance pro individualizovanou podporu, Platforma pro sociální bydlení a Asociace vzdělavatelů ASVSPS v otevřeném dopise vyzvaly ministryni práce a sociálních věcí Janu Maláčovou ke změně systému sociálních služeb. Konkrétně ke stažení připravované novely zákona o sociálních službách a k naplňování závazků vyplývajících z přijetí Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením OSN, kterou ČR ratifikovala před deseti lety. K výzvě se prostřednictvím online petice připojili další jednotlivci. Celé znění dopisu si můžete přečíst níže.
 K dopisu se připojilo 16 akademiků a akademiček z různých vysokých škol v České republice, mezi jinými Libor Musil z MU v Brně a Oldřich Matoušek z UK v Praze. Výzvu spolu s dalšími patnácti odborníky podepsal také nestor oboru sociální práce z Filozofické fakulty Univerzity Karlovy Oldřich Matoušek, který poskytl Deníku N rozhovor.
 “Existují příklady transformace, která se povedla. Při přechodu z ústavu vyžadují klienti silnou podporu. Za čas se ale zadaptují, a když si to pak klient srovná s předchozím životem v ústavu, vidí, že je kvalita jeho života úplně jiná.”
 Odemčenéhttps://t.co/Fp0epkVeWq
 — Milan Sverepa (@misver) May 6, 2020
 Zastaralý systém sociálních služeb stojící na převážně velkokapacitních pobytových službách je pro lidi (klienty i personál) nevýhodný, ohrožující a nerespektující jejich potřeby a práva zaručené zákony. Smutným dokladem jsou zveřejněné kauzy ústavů (např. Slunečnice, Vejprty, Náměšť). Současná pandemie jen zvýraznila nebezpečí, kterým jsou lidé v ústavech vystaveni: segregace, izolace, zvýšené riziko nákazy mezi množstvím lidí a nedostatečná zdravotní péče... Přesto jsou ústavní, rezidenční služby v České republice dále rozvíjeny a podporovány:
 V podobě, v jaké byla předložena, rezignuje novela Zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, na závazky České republiky směřující k deinstitucionalizaci sociálních služeb. Neinkorporuje do sebe povinnost činit postupné kroky směřující k rozvoji podpory lidí v jejich přirozeném prostředí formou terénních a ambulantních služeb a utlumovat činnost ústavních zařízení, ani nezakotvuje mechanismy, které by zabránily vzniku nových ústavů či dalšímu rozvoji těch stávajících. (Právní argumentace k novele viz Příloha).
 +420 731 664 215, tmatulay@gmail.com
 Právní argumentace k novele zákona č. 108/2006 Sb. z pohledu deinstitucionalizace
 Novela zákona č. 108/2006 Sb. o sociálních službách představuje výrazné změny v oblasti poskytování sociálních služeb. Tyto změny jsou svým rozsahem i zamýšleným cílem zásadní a je potřebné se k nim kriticky postavit, protože vyvolávají otázky nejenom z praxe, ale i z hlediska naplňování závazků vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.
 Ve vztahu ke konkrétním problémům je potřebné upozornit na tyto závažné nedostatky:
 doplnění základních zásad poskytování sociálních služeb o zásadu o přednosti terénních a ambulantních služeb v § 2 odst. 2 zákona samo o sobě pro naplnění závazků z práva na nezávislý způsob života není dostačující;
 zakotvení definice služby komunitního charakteru není v návrhu zákona spojeno s žádnými konkrétními závazky v oblasti plánování a financování sociálních


text:
služeb;
 definice služby komunitního charakteru je formulována způsobem, který rozmělňuje standard ochrany lidí se zdravotním postižením, jelikož opomíjí základní definiční znak nezávislého života, kterým je autonomie vůle člověka v otázkách vedení jeho života;
 dochází k návrhu na sloučení jednotlivých pobytových služeb sociální péče (týdenní stacionář, domov pro osoby se zdravotním postižením, domov pro seniory, domov se zvláštním režimem), které jsou v současnosti velmi často ústavy, do jednoho druhu služby, což fakticky umožní institucionalizovat člověka s postižením od narození až do smrti na jednom místě v rámci jedné služby;
 dochází k návrhu na sloučení služby osobní asistence a pečovatelské služby, což v konečném důsledku znamená, že dojde k rozmělnění osobní asistence jakožto toho druhu služby, která se v současném systému sociálních služeb nejvíce přibližuje závazkům vyplývajícím z práva na nezávislý způsob života a začlenění do společnosti, jelikož je zaměřena nikoli na pouhou pomoc se zajištěním základních životních potřeb, nýbrž na podporu člověka ve všech součástech jeho běžného života;
 dochází ke zcela zásadním změnám v oblasti financování sociálních služeb, které nutně souvisí též se změnami v oblasti plánování sociálních služeb, v podobě zakotvení garantované sítě sociálních služeb a rozvojové sítě sociálních služeb.
 Tyto změny však žádným způsobem nejsou provázány se závazky, vyplývajícími z práva na nezávislý způsob života a zapojení do společnosti, jelikož:
 obsahové vymezení garantované sítě sociálních služeb ani rozvojové sítě sociálních služeb není formulováno způsobem, který by zapovídal vznik nových či rozvoj již existujících ústavů, který by garantoval postupné utlumování ústavů a rozvoj terénních a ambulantních služeb;
 lidé s postižením ani další zástupci lidí, kterým jsou sociální služby poskytovány, nebudou zapojeni do nastavování garantované sítě sociálních služeb; návrh novely počítá toliko se zapojením krajů, zástupců zaměstnavatelů a zástupců odborů, a to navzdory tomu, že čl. 4 odst. 3 Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením každému člověku s postižením zaručuje právo být zapojen do všech záležitostí, které se ho týkají;
 rozvojová síť sociálních služeb je toliko fakultativní – kraje ji mohou určovat, ale nemusí;
 v důsledku zakotvení garantované sítě sociálních služeb dochází ke zrušení povinnosti zajišťovat dostupnost sociálních služeb, kterou dosud mají v souladu s § 95 písm. g) zákona o sociálních službách kraje. Tato povinnost je přitom rušena bez náhrady, jelikož kraje napříště budou mít toliko povinnost spolupracovat s ministerstvem a krajským úřadem při zajišťování dostupnosti poskytování sociálních služeb na svém území a ministerstvo toliko povinnost určovat garantovanou síť sociálních služeb. Ani jedna z těchto povinností není obsahově totožná s povinností zajišťovat dostupnost sociálních služeb. Lze se přitom domnívat, že navrhovaná změna je důsledkem úspěšných žalob směřujících proti krajům a namítajícím selhání kraje právě při povinnosti zajistit dostupnost sociální služby.
 Zdroj: Jednota pro deinstitucionalizaci
 ← Stát pomůže firmám s úhradou poloviny nájemného za 2. čtvrtletí. Dotaci by měly firmy dostat do konce června
 MPSV rozhodlo o přidělení podpory na zvyšování kapacit domovů pro seniory →
 Úterý, 17.9.2019 Úterý, 16.6.2020 ISPV
 Pátek, 2.11.2018 Pátek, 2.11.2018 ISPV
 Čtvrtek, 22.6.2017 Pátek, 13.7.2018 ISPV


text:
130/2000 Sb. - Beck-online
 130/2000 Sb.: od 13. 4. 2017
 Část první. Volby do zastupitelstev krajů (§ 1-69a)
 Část druhá. Změna občanského soudního řádu (§ 70)
 Část třetí. Změna zákona o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy české republiky (§ 71)
 Část čtvrtá. Účinnost (§ 72)
 130/2000 Sb. znění účinné od 13. 4. 2017
 nepřímá změna
 Volby do zastupitelstev krajů (§ 1-69a)
 Podle tohoto zákona se volí zastupitelstva krajů.1
 Funkční období zastupitelstev krajů je čtyřleté.2 Volby do zastupitelstev krajů se konají ve lhůtě počínající třicátým dnem před uplynutím volebního období a končící dnem jeho uplynutí.
 Volby do zastupitelstev krajů se konají tajným hlasováním na základě všeobecného, rovného a přímého volebního práva,3 podle zásad poměrného zastoupení.
 Volby do zastupitelstev krajů vyhlašuje prezident republiky nejpozději 90 dnů před jejich konáním. Rozhodnutí o vyhlášení voleb do zastupitelstev krajů se uveřejňuje ve Sbírce zákonů. Za den vyhlášení voleb do zastupitelstev krajů se považuje den, kdy byla rozeslána částka Sbírky zákonů, v níž bylo rozhodnutí o vyhlášení voleb do zastupitelstev krajů uveřejněno.
 Volby do zastupitelstev krajů se konají ve 2 dnech, kterými jsou pátek a sobota. Hlasování začíná ve 14.00 hodin a končí ve 22.00 hodin prvého dne voleb. Druhý den voleb začíná hlasování v 8.00 hodin a končí ve 14.00 hodin.
 Volby do zastupitelstev krajů se konají ve všech krajích v tytéž dny, pokud tento zákon nestanoví jinak.
 Právo volit do zastupitelstva kraje má státní občan České republiky, který alespoň ve druhý den voleb dosáhl věku nejméně 18 let a je přihlášen k trvalému pobytu v obci,4 která náleží do územního obvodu kraje, (dále jen "volič").
 Překážkami výkonu volebního práva podle odstavce 1 jsou
 omezení svéprávnosti k výkonu volebního práva5,
 zákonem stanovené omezení osobní svobody z důvodu ochrany zdraví lidu,6 nebo
 Členem zastupitelstva kraje může být zvolen každý volič, u kterého není překážka ve výkonu volebního práva podle § 4 odst. 2 písm. a) a b).
 Funkce člena zastupitelstva kraje je neslučitelná
 s funkcí vykonávanou na ministerstvu, jiném ústředním orgánu státní správy nebo na orgánu státní správy s celostátní působností, obsazovanou volbou, jmenováním nebo ustanovováním,8
 s funkcí vykonávanou zaměstnancem kraje, zařazeným do krajského úřadu, zaměstnancem obce, zařazeným do obecního úřadu, nebo zaměstnancem jiného než ústředního orgánu státní správy, nejde-li o orgán s celostátní působností, jsou-li tyto funkce obsazovány volbou, jmenováním nebo ustanovováním,8
 s funkcí statutárního zástupce právnické osoby zřízené nebo založené krajem, anebo v níž má kraj majetkovou účast.
 Funkce člena zastupitelstva kraje je neslučitelná podle odstavce 2 písm. b) jen tehdy, vykonává-li zaměstnanec příslušnou funkci na orgánu, jehož územní působnost se alespoň zčásti kryje s územní působností tohoto kraje.
 zatím neučinný
 pověřený obecní úřad,9 ve městech Brno, Ostrava a Plzeň úřad městské části nebo městského obvodu (dále jen "pověřený obecní úřad"),
 obecní úřad, městský úřad, úřad města, ve městech Brno, Ostrava, Plzeň úřad městské části nebo městského obvodu (dále jen "obecní úřad"),
 starosta obce, primátor statutárního města, které není územně členěno, a v územně členěných statutárních městech starosta městské části nebo městského obvodu (dále jen "starosta"),
 ředitel krajského úřadu.
 Státní volební


text:
komise je stálým orgánem na úseku voleb do zastupitelstev krajů.
 Předsedou Státní volební komise je ministr vnitra.
 Další členy a náhradníky Státní volební komise jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra vnitra. Státní volební komise je složena, s výjimkou jejího předsedy, ze zaměstnanců Ministerstva vnitra, Českého statistického úřadu, Ministerstva financí, Ministerstva zahraničních věcí, Ministerstva spravedlnosti, Ministerstva obrany, Ministerstva zdravotnictví, Ministerstva práce a sociálních věcí a Kanceláře prezidenta republiky. Návrh na jmenování a odvolání členů a náhradníků Státní volební komise ministru vnitra předkládají ministr financí, ministr zahraničních věcí, ministr spravedlnosti, ministr obrany, ministr zdravotnictví, ministr práce a sociálních věcí, předseda Českého statistického úřadu a vedoucí Kanceláře prezidenta republiky.
 Pro účely organizačně technického zabezpečení činnosti Státní volební komise zřizuje ministr vnitra sekretariát, tvořený zaměstnanci Ministerstva vnitra.
 koordinuje přípravu, organizaci, průběh a provedení voleb,
 určí losem číslo, kterým budou pro volby do zastupitelstev krajů označeny hlasovací lístky politických stran, politických hnutí a koalic,
 vykonává dohled nad zabezpečením úkonů nezbytných pro organizačně technické provádění voleb,
 vyhlašuje a uveřejňuje celkové výsledky voleb do zastupitelstev krajů sdělením ve Sbírce zákonů,
 Mezi jednáními Státní volební komise její předseda činí opatření v neodkladných záležitostech a ukládá úkoly k jejich zajištění.
 Ministerstvo vnitra je ústředním orgánem státní správy na úseku voleb.10
 metodicky řídí organizační a technickou přípravu, průběh a provedení voleb,
 Český statistický úřad vypracovává závazný systém zjišťování a zpracování výsledků voleb do zastupitelstev krajů a zajišťuje vyhotovení příslušného programového vybavení pro účely zpracování a poskytování výsledků voleb do zastupitelstev krajů.
 zabezpečuje technicky systém zpracování výsledků voleb do zastupitelstev krajů,12 stanovený v odstavci 1, na pracovištích vytvářených u pověřených obecních úřadů, u krajských úřadů a u Státní volební komise; při tom spolupracuje s Ministerstvem vnitra, krajskými úřady a obecními úřady,
 vyhotovuje zápisy o výsledcích voleb do zastupitelstev krajů a předá je neprodleně krajským úřadům,
 zpracuje celkové údaje o výsledcích voleb do zastupitelstev krajů a předá je neprodleně Státní volební komisi,
 technicky zajišťuje dostupnost a poskytování průběžných a celkových výsledků voleb do zastupitelstev krajů,
 pro jednotlivá pracoviště podle odstavce 2 písm. a) zabezpečuje zaměstnance Českého statistického úřadu pověřené zjišťováním a zpracováním výsledků voleb do zastupitelstev krajů a potřebný počet dalších osob pro zajištění zpracování a poskytování výsledků voleb a provádí jejich školení,
 provádí školení určených členů okrskových volebních komisí k systému zjišťování a zpracování výsledku hlasování,
 na pracovišti u pověřených obecních úřadů zajišťuje vydání písemného dokladu ve formě počítačové sestavy okrskovým volebním komisím osvědčujícího, že výsledek hlasování z volebního okrsku byl do dalšího zpracování převzat bezchybně,
 zajišťuje předání zápisů o průběhu a výsledku hlasování, převzatých od okrskových volebních komisí, do úschovy krajskému úřadu nejpozději do 10 dnů od ukončení zpracování na úrovni pověřeného obecního úřadu,
 řeší stížnosti na funkci technických zařízení a příslušného programového vybavení, použitých při zpracování výsledků voleb do zastupitelstev krajů,
 po vyhlášení celkových výsledků voleb do zastupitelstev krajů Státní volební komisí na vyžádání poskytuje informace o výsledcích voleb do zastupitelstev krajů v požadovaném územním členění.
 Být v místnosti, kde okrsková volební komise sčítá hlasy ( § 38 odst. 1), převzít stejnopis zápisu o průběhu a výsledku hlasování